Primaarsed ja sekundaarsed saasteained

Saasteainete amosfääri keemias eristatakse:

- Primaarsed saasteained -- need mis emiteeritakse allikatest. Nendeks on NH3, NO ja NO2
- Sekundaarsed saasteained -- tekkinud atmosfääris keemiliste muutuste käigus primaarsetest saasteainetest. NO2 ja kõik teised lämmastikuühendid, mis on tekkinud atmosfääris primaarsetest saasteainetest (ja neid on palju!)

Pandagu tähele, et NO2 on samaaegselt nii primaarne kui sekundaarne saasteaine. NO2 tekib põlemisprotsessides (kuigi palju vähem kui NO, kuid ikkagi), samas tekib ta ka atmosfääris NO'st. Seega sõltuvalt tekkeviisist võib ta olle nii primaarne kui sekundaarne.

N depositiooni seisukohalt on kõige oluliseimad saasteained NO3- ja NH4+

Erinevate keemiliste ühendite arvu atmosfääris arvatakse olevat ca 3000 ringis
Enamik neist ühenditest on keemiliselt reaktiivsed ja arvatavalt toimub nende 3000 ühendi vahel ca 20000 erinevat keemilist reaktsiooni.
Reaktsioonid sõltuvad temperatuurist, rõhust, valgusest, keemiliste ühendite kontsentratsioonist.

Reaktsioonidel on oma erinevad ajaskaalad ja kineetikad.

Kogu selle komplitseerituse tõttu on küllalt raske ennustada millised keemilised transformatsioonid toimuvad emiteeritud lämmastikuga, enne kui see kusagil (saasteallika lähedal või sellest kaugel) deponeerub.

NH3 emiteeritakse põllumajandusliku tootmike käigus depositsioon toimub NH3 ja NH4+ vormis

NH3 on atmosfääris gaasilises olekus ja kuivdeponeeritakse kiiresti saasteallika lähedal. Vähem osa amoniaagist märgdeponeerub.

Seega -- seafarmide ja loomalautade ümbrus saab hea sahmaka kuvideponeerunud amoniaaki!

Väiksem osa NH3 transformeerub partikliliseks NH4+, sellel on pikk eluiga (ca nädal) ja seetõttu transporditakse saasteallikast eemale. Ammooniumi joon seostub kergesti veepiiskadega ja sajab alla koos vihmaga -- see on märgdepositsioon. Vähem osa ammooniumist kuivdeponeerub.

NOX ja NO3- emissioon ja depositsioon

NOX emiteeritakse põlemisprotsessides ning on atmosfääris gaasilises vormis: NO ja NO2
NO oksüdeeritakse atmosfääris NO2'ks, seetõttu on viimane nii primaarne kui sekundaarne saasteaine

Osa NO2 kuivdeponeerub saasteallika lähedale

Osa NO2 ja NO muutub HNO3ks, mis omakorda muutub partikliliseks NO3 (s.t. kolloidideks). Lämmastikhape ehk HNO3 on hüdrofiilne ja seostub hästi veepiiskadega (kui selliseid on võtta), ning märgdeponeerub (happelise vihmana).

Sarnaselt ammooniumile on partiklilise nitraadi eluiga küllalt pikk ja peamine depositioon on märg

« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli