Settimist mõjutavad protsessid

Põhilised settimisega seotud bioloogilised protsessid ja mõisted:

CO2 omastamine ja respiratsioon, primaarproduktsioon, seston, settimine ja eksport.
Settimine - respiratsiooniga konkureeriv protsess. Kui orgaaniline aine vetikate poolt eufootilises kihis kord moodustatakse, siis on kaks peamist võimalust mis sellest edasi saab:

- See kas lagundatakse kohapeal heterotroofsete organismide poolt (bakterid, algloomad, zooplankton); lagunemisel tekkiv CO2 omastatakse uuesti vetikate poolt või difundeerub atmosfääri.
- See settib eufootilisest kihist välja (eksport produktsioon). Mis edasi juhtub, on juba mõneti uus teema.
- Kolmas võimalus oleks orgaanika horisontaalne eemalekann, e.g. hoovuste poolt.

Settimine -- ressursside (energia ja toitainete) kadu eufootilisest kihist. Toiduahela ‘praak’. Eufootilise kihi elustik jääb nendest ressurssides ilma. Vähemalt selleks korraks.

Fütoplanktoni akumulatsioon (õitseng) toimub siis, kui herbivooria ja laguprotsessid (e.g. surm viirste ja parasiitide tõttu) on väiksemad kui primaarproduktsioon.

Paratamatult osa biomassist settib, kas otse, tervete rakkudena või fütodetriidina (surnud partikliline orgaanika). Mingid kaod on alati! Ükski planktiline ökosüsteem ei tööta nii perfektselt, et üldse mingeid kadusid ei oleks (100% regenereeritud produktsioon. See oleks pea-aegu nagu igiliikur). Alati on mingid, kasvõi väikesed, settimiskaod.

Settimine -- kaunis mitmetahuline.

Sõltub sestoni hulgast, partiklites suurusest (kiirestisettivate partiklite hulgast), pelagiaali heterotroofide aktiivsusest (zooplanktonist bakteriteni).

E.g. madal planktiline biomass (või madal primaarproduktsioon) tagab nõrga degradatsiooni korral sama eksportproduktsiooni kui kõrge biomass (või kõrge primaarproduktsioon) intensiivse degradatsiooni korral.

Degradatsiooniprotsessid regenereerivad toitaineid (N & P) , mis varem või hiljem omastatakse taas fütoplanktoni poolt.

Kui orgaaniline aine hakkab eufootilisest kihist settima, siis teel allapoole toitub sellest settivast ainest zooplankton, algloomad, bakterid. Need heterotroofsed organismid vähendavad settiva aine voogu. Laias laastus umbes 1 - 10% eksport produktsioonist jõuab üldse veekogu põhja -- ülejäänu tarbitakse/lagundatakse heterotroofide poolt. See on nn. pelaagiline veski, mis jahvatab settivat orgaanilist ainet ja ainult üsna väike osa orgaanikast suudab sellest veskist puhtalt läbi lipsata.

Seega -- orgaanilise aine settevoog väheneb sügavuse suurenedes.

« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli