Metalliringe setetes

Vaba hapnik reageerib otseselt ainult tühise osaga setete anaeroobse degradatsiooni redutseerunud produktidega

Enamik ranniku setteid sisaldab palju raudoksiide. Sellisel juhul reageerib H2S raudoksiididega, moodustades raudsulfiide. FeS2 on anaeroobses keskkonnas väga stabiilne ja jääb setetesse, juhul kui setete segamisel (fauna poolt) seda taas sette aeroobsele pinnale ei tooda.

Redutseerunud rauaioonid (Fe2+) ja raudsulfiidid reageerivad mangaanioksiididega moodustades sulfaate ja raudoksiide.

Suurem osa mangaanoksiidi reduktsioonist toimubki sel teel ja seetõttu on mangaanoksiidi respiratsioon enamasti tühise kaaluga.
Sulfiidid on loomadele ja taimedele toksilised

Kuna rauaoksiidid reageerivad sulfiididega, siis on neil oluline roll toksilise sulfiidi kinnihoidmisel settes

Kuni setetes leidub raudoksiide, ei pääse sulfiidid veesambasse, vaid peatuvad raudoksiid kihis. Tekib filter ('raudne eesriie') mis takistab toksiliste sulfiidide sattumist veesambasse. See on puhtalt keemiline barjäär ning on osa sette 'sulfiidi puhverdusvõimest'.

‘sulfiidi puhverdusvõime’ määrab, kui palju sulfiidi setted suudavad kinni pidada. Kevadel, temperatuuri tõustes (mis soodustab sulfaadi reduktsiooni sulfiidiks) ja orgaanilise aine settimise hoogustumisel, puhverdusvõime langeb. Sulfiidid liiguvad sette pinna poole, kus viimase barjäärina toimivad sulfiide oksüdeerivad bakterid.

Raudoksiid seob tugevalt fosforit. Kui raudoksiidi varud lõpevad, pääseb fosfor veesmabasse ja taas kiirendab eutrofeerumist (eutrofeerumise positiivne tagasiside)

Seega on raudoksiididel kaks olulist rolli - fosfori ja sulfiidide kinnipidamine. Eutrofeerumise hoogustudes see puhverdusvõime ületatakse ja vee kvaliteet halveneb hüppeliselt.

Metallide oksiidid (FeO2, MnO2) on tahked ained, ega diffundeeru vees, erinevalt redutseerunud vormidest (Fe2+, Mn2+).

Kui redutseerunud vormid diffundeeruvad settest välja ja satuvad aeroobsesse keskkonda, siis nad oksüdeeruvad ja sadenevad sette pinnale.

Osalemaks anaeroobses heterotroofias, peavad nad sette segunemisega taas sette sisemusse sattuma (bioturbeerumine, sette mehhaaniline segunemine).

Osa redutseeritud mangaanist, mis setetest välja immitseb ja seejärel sademesse oksüdeerub, kantakse põhjahoovuste poolt sügavamatesse sette depositsiooni piirkondadesse. Näiteks Skagerraki keskosas (700m) on ulatuslikud mangaanirikkad setted. Seetõttu toimub selles piirkonnas settinud orgaanilise süsiniku mineralisatsioon peamiselt mangaani respiratsiooni kaudu.
.

« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli