Räniringe ja plankoni ökoloogia

Planktoni ökoloogiline aspekt

- Räni (DSi) kontsentratsioonide langus viib struktuursete muuusteni fütoplanktoni liigilises ja funktsionaalses struktuuris.
  - ränivetikate osatähtsus langeb
  - selle arvel suurenem räni mitte vajavate vetikate osakaal
  - paraku on sageli just viimased probleeme põhjustavad
    - näiteks vaguviburlased (rohkem ooekanis), millest paljud põhjustavad toksilisi õitsenguid (red tide)
    - näiteks sinivetikad (rohkem magevees), mis on kurikuulsad massiliste toksiliste õitsengute põhjudatajad
  - samas kui ränivetikad on üldjuhul nn 'soovitatav' planktiline rühm
- Muutused planktilise toiduahela struktuuris
  - Ränivetikaid loetakse kanooniliselt suhteliselt heaks toiduobjektiks herbivooridele
  - Ränivetikaid asendada võivad vaguviburlasedon nii ja naa -- sõltuvalt liigist
  - Ränivatikaid asendada võivad sinivetikad on üks halvemaid toiduobjekte üldse herbivooridele
- Kõik see -- mõjutab ka toiduahela ülemisi lülisid, ehk siis kalandust
  - Ränivetikate rikkad piirkonnad on üldiselt tuntud oma rikkaliku kalanduse poolest
  - Ränivetikate allakäik rannikumeres ohustab ilmselt pikas perspektiivis kalasaake.

Globaalselt lotakse ränivetikate jaoks limiteerivaks kontsentratsiooniks ca. 2 µmol L-1

Piirkondades, mis on ränivetikate jaoks sobilikud, on ränivetikate proportsioon fütoplanktoni koguhulgast üsna suur. Juhul kui DSi ei limiteeri ränivetikate kasvu.

Kui aga räni langeb < 2 µmol L-1, hakkab ränivetikate proportsioon langema.

All on selle kohta üks klassikalisemaid ja enim tsiteeritud skeeme (Egge ja Aksnes 1992), see on empiiriline tulemus, ei põhine mingitel arvutustel ega modelleerimisel. Piir 2 µmol L-1 on muidugi 'kunstlik', paljud ränivetikad ei suuda räni omastada juba oluliselt kõrgematel kontsentratsioonidel, mõned ilmselt suudavad natuke ka madalamatel.

Mõtisklus
Räni omastamise künnis (rusikareegel) on 2 µmol L-1. On see vähe või palju? Võrreldes näiteks teiste makrotoitainetega? Ja miks? Uuri internetist kui kohe ei lahvata.

Internetist uurides peaks selguma, et lämmastiku, iseäranis aga fosfori limiteerivad kontsentratsioonid fütoplanktoni jaoks on ikka oluliselt madalamad.

Aga miks siis nii?

Kas võiks siin olla vihje nende elementide kontsentratsioonidele ajal, kui vastavad fütoplanktoni rühmad evolutsioneerusid? Mida võiks selle kohta arvata?

« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli