Enesekontroll

Täida lüngad
Mehhanismid, põhimõtted

- Rannikumere põhja allikate tuvastamine temperatuuri järgi toimib järgmisel põhimõttel:
  - JXUwMDc1 põhjavesi on alati pisut soojem ja seda temperatuurisignaali on võimalik mõõta
  - JXUwMDc1 põhjavesi on stabiilselt soojem ja seda temperatuurisignaali on võimalik mõõta
  - JXUwMDcz põhjavesi on stabiilse temperatuuriga ja talvel annab see soojema signaali kui ümbritsev merevesi ning suvel külmema signaali ning seda on võimalik mõõta ainult külmal või soojal aastaajal
  - JXUwMDc1 on võimalik mõõta ainult siis kui põjavesi on soojem kui merevesi, sest ainult soojem vesi tõuseb pinnale
- Keemilised reaktsioonid on eriti intensiivsed mageda põhjavee kokkupuutel soolase mereveega kuna:
  - JXUwMDc1 põhjaveega satuvad merevette väga reaktiivsed saasteained
  - JXUwMDcz keemilised protsessid on tingitud soolsusgradientist
  - JXUwMDc1 põhjavees on suur radioaktiivsete ainete sisaldus
  - JXUwMDc1 kahe veemassi kokkupuutel temperatuur tõuseb ja see soodustab keemilisi reaktsioone
  - JXUwMDc1 kõrge rõhk soodustab keemilisi reaktsioone

õppematerjalist lk 53
Täida lüngad
Põhjaveega tulevad reostuskoormused, kogused, suurusjärgud

- Põhjavee kaudu rannikumerre sattuv lämmastikukoormus on tüüpiliselt
  - JXUwMDc1 muu koormusega võrreldes kaduvväike ja seda ei ole põhjust bilanssides arvestada
  - JXUwMDcz arvestatav kogus võrreldes atmosfäärist ja jõgedest tuleva koormusega
  - JXUwMDc1 põhiline rannikumere reostaja mis ületab suurelt kõiki teisi allikaid
  - JXUwMDc1 sellest ei ole midagi teada
- Hinnanguliselt on põhjavee osa rannikumerre tulevast mageveest võrreldes jõgedega:
  - JXUwMDc1 0.03 -- 0.1%
  - JXUwMDc1 0.3 -- 1%
  - JXUwMDcz 3 -- 10%
  - JXUwMDc1 üle 30%

õppematerjalist lk 57
« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli