Globaalne lämmastikuringe

Kunagi väga ammu -- ei olnud lämmastikku üldse olemas.

Tänapäeval on.

Vahepealsel ajal tekkis Universium, tekkis lämmastik, tekkis Maa koos atmosfääri ja ookeanidega.

Eesmärgid

Reaktiivne lämmastik on globaalselt kõige enam ookeanide primaarproduktsiooni piirav toitaine. Lämmastik on ka maismaal olnud põllumajanduses enim kasutatud väetis. Seoses inimkonna kasvuga on rahvastiku toitmine olnud sedavõrd oluline teema, et pingsalt on otsitud viise realtiivse lämmastiku hulga suurendamiseks. Mis on ka õnnestunud.

Väidetavalt 40% Maa elanikkonna hulgast võlgneb oma eksistentsi eest tänu Harber-Boch protsessile, mille käigus toodetakse sünteetilisi lämmastikväetisi. See aga on oluliselt muutnud planeedi lämmastikuringet -- looduslik denitrifikatsioon ja anammox ei suuda enam sammu pidada antropogeense reaktiivse lämmastiku sünteesiga. Maa rikastub reaktiivse lämmastikuga globaalselt, mis paratamatult mõjutab globaalset primaarproduktsiooni ja veekogude eutrofeerumist.

Globaalse lämmastikuringe tsükli eemsärk on anda holistiline ja küllalt põhjalik ülevaade:

- Lämmastiku tekkimine ja selle varajane evolutsioon Maal
- Reaktiivse lämmastiku tekkereaktsioonid ja protsessid looduses
  - Reaktsioonid anorgaanilise ja orgaanilise, redutseeritud ja oksüdeeritud lämmastikuühenditega
- Tähtsamad lämmastiku transformatsiooni protsessid biosfääris:
  - Lämmastiku fikseerimine
  - Ammooniumi omastamine
  - Nitrifikatsioon
  - Nitraadi reduktsioon
  - Ammonifikatsioon
  - Denitrifikatsioon
  - Anammox
- Lämmastiku hulkadest ja voogudest biosfääris
  - Maismaalt atmosfääri
  - Ookeanist atmosfääri
  - Atmosfäärist maapinnale
  - Maismaalt ookeani
- Reaktiivse lämmastiku looduslikud sünteesiprotsessid
  - Välk
  - Bioloogiline lämmastikufikseerimine
- Antropogeenne lämmastiku fikseerimine
- Lämmastiku globaalne bilanss
- Globaalse lämmastikuringe muutused viimasel saja aastaga
- Reaktiivse lämmastiku kaskaad biosfääris

Globaalse lämmastikuringe materjal ei ole põhiõppevahendis.

See on ette valmistatud eraldi pdf failina (19lk) aadressil: http://moritz.botany.ut.ee/~olli/eutrdoc/AtmDep.pdf

Selles elektroonilises õppematerjalis on oluline kokku sünteesitud mitmest eri allikast. Õppimise hõlbustamiseks on lõpus mõistete indeks, mis on hüperlingitud teksti, kus mõistet selgitatakse.

« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli