Enesekontroll

Täida lüngad
Sissejuhatus, lämmastiku tekkimine ja Maa kujunemine

Peamine lämmastiku vorm, mis planeedil Maa tekkis, on JXUwMDE2JXUwMDdj . Atmosfääri koostisest ca JXUwMDZmJXUwMDBm % on N2.

Elementide biogeokeemilise ringe kiirus sõltub elemendi JXUwMDJhJXUwMDE3JXUwMDA0JXUwMDBhJXUwMDFmJXUwMDFkJXUwMDAwJXUwMDFmJXUwMDA1JXUw MDA2JXUwMDA2JXUwMDE2JXUwMDE2JXUwMDA3 . Lämmastiku molekulis on kolm JXUwMDMzJXUwMDA0JXUwMDE5JXUwMDE3JXUwMDBkJXUwMDA5JXUwMDBiJXUwMDFhJXUwMDA3JXUw MDE2JXUwMDEx sidet. Peamine lämmastiku vorm, mida heterotroofsed organismid eritavad, on JXUwMDM5JXUwMDBjJXUwMDAwJXUwMDAyJXUwMDAwJXUwMDAxJXUwMDA3JXUwMDFjJXUwMDE4 .

Täida lüngad
Esmased reaktsioonid lämmastikuga
Bioloogiline lämmastiku fikseerimine on mikroobne protsess, mida viivad läbi ainult JXUwMDI4JXUwMDAyJXUwMDFkJXUwMDA0JXUwMDBhJXUwMDEzJXUwMDhlJXUwMDkzJXUwMDAwJXUw MDBiJXUwMDBkJXUwMDBk . Bioloogilise lämmastiku fikseerimise keskne ensüüm on JXUwMDM2JXUwMDA3JXUwMDFkJXUwMDA2JXUwMDFkJXUwMDA4JXUwMDAyJXUwMDBiJXUwMDBmJXUw MDAwJXUwMDEy . Bioloogilise lämmastiku fikseerimise käigus muudetakse õhulämmastik JXUwMDM5JXUwMDBjJXUwMDAwJXUwMDAyJXUwMDAxJXUwMDA3JXUwMDA4JXUwMDAwJXUwMDA2JXUw MDBlJXUwMDAyJXUwMDE4 . Oluliseimad protsessid, mille käigus N2 oksüdeerub ja moodustub NO, on JXUwMDJlJXUwMDkyJXUwMDg4JXUwMDA3 ja JXUwMDI4JXUwMDg1JXUwMDk5JXUwMDA5JXUwMDA4JXUwMDA0JXUwMDA3JXUwMDBi . N2O tekitab troposfääris JXUwMDMzJXUwMDBhJXUwMDEyJXUwMDA1JXUwMDAzJXUwMDFkJXUwMDA3JXUwMDAwJXUwMDAxJXUw MDBiJXUwMDAwJXUwMDAzJXUwMDAwJXUwMDAzJXUwMDBlJXUwMDFmJXUwMDFk , stratosfääris hävitab JXUwMDM3JXUwMDFjJXUwMDFjJXUwMDAwJXUwMDAxJXUwMDA3JXUwMDAyJXUwMDAyJXUwMDAxJXUw MDFjJXUwMDFk .

Täida lüngad
Olulisemad protsessid biosfääris

Lämmastiku fikseerimine on mistahes protsess, mille käigus lämmastik muudetakse vormi, kus lämmastiku oksüdatsiooniaste ei ole JXUwMDM2JXUwMDFiJXUwMDE5JXUwMDAw . Ammooniumi omastamise käigus seotakse NH3 või NH4+ organismide JXUwMDNhJXUwMDBiJXUwMDA2JXUwMDAyJXUwMDBjJXUwMDEyJXUwMDAwJXUwMDFh .

Võrreldes nitraadi omastamisega on ammoonimi omastamine vetikate poolt energeetiliselt:

- JXUwMDcz kasulikum
- JXUwMDc1 kahjulikum
- JXUwMDc1 vahet pole.

Protsess, kus mikroobid oksüdeerivad ammooniumi nitraadiks kannab nime JXUwMDM2JXUwMDA3JXUwMDFkJXUwMDA2JXUwMDFiJXUwMDBmJXUwMDBmJXUwMDAyJXUwMDBhJXUw MDE1JXUwMDA3JXUwMDFhJXUwMDA2JXUwMDAwJXUwMDAx .

Nitrifikatsioon kui protsess on:

- JXUwMDc1 anaeroobne
- JXUwMDcz aeroobne
- JXUwMDc1 mikroaerofiilne
- JXUwMDc1 energiat nõudev
- JXUwMDcz energiat tootav

Nitraadi reduktsioon vetikate poolt on:

- JXUwMDcz energiat nõudev
- JXUwMDc1 energiat tootev
- JXUwMDc1 energeetiliselt neutraalne

Ammonifikatsioon on heterotroofne orgaanilise aine JXUwMDM0JXUwMDBkJXUwMDA2JXUwMDEyJXUwMDFiJXUwMDBhJXUwMDA1JXUwMDBjJXUwMDA0JXUw MDFhJXUwMDE2 protsess.

Denitrifikatsiooniks on vajalik nitraat, mida JXUwMDJhJXUwMDE3JXUwMDAxJXUwMDExJXUwMDAxJXUwMDA3JXUwMDE2JXUwMDAwJXUwMDE3JXUw MDFiJXUwMDFkJXUwMDE1JXUwMDBhJXUwMDE4JXUwMDE2 ja orgaaniline aine mida JXUwMDM3JXUwMDA0JXUwMDE4JXUwMDhmJXUwMDk4JXUwMDAxJXUwMDAwJXUwMDE3JXUwMDFiJXUw MDFkJXUwMDE1JXUwMDBhJXUwMDE4JXUwMDE2 .

Anammox on redutseeritud lämmastikuallikaks on JXUwMDM5JXUwMDBjJXUwMDAwJXUwMDAyJXUwMDAwJXUwMDAxJXUwMDA3JXUwMDFjJXUwMDE4 ja oksüdeeritud lämmastiku allikaks on JXUwMDM2JXUwMDA3JXUwMDFkJXUwMDA2JXUwMDFiJXUwMDFk .

Täida lüngad
Lämmastiku kulg ja hulgad

Maa pinnakihi suurimad lämmastikuhulgad on JXUwMDJjJXUwMDE1JXUwMDEzJXUwMDE2JXUwMDBmJXUwMDAyJXUwMDFmJXUwMDFmJXUwMDA0JXUw MDA0JXUwMDFkJXUwMDExJXUwMDE2 . Suuruselt teine lämmastiku varu on JXUwMDM5JXUwMDE1JXUwMDE5JXUwMDAyJXUwMDFjJXUwMDE1JXUwMDgyJXUwMDAwJXUwMDk2JXUw MDFiJXUwMDFh . Võrreldes atmosfäärse lämmastikuga, on bioloogiliselt kasutatavat mineraalset lämmastikku biosfääris:

- JXUwMDc1 10%
- JXUwMDc1 5%
- JXUwMDc1 1%
- JXUwMDc1 0.5%
- JXUwMDc1 0.1%
- JXUwMDc1 0.01%
- JXUwMDcz <0.01%

Protsessid mis on sillaks õhulämmastiku ja bioloogilises ringes oleva lämmastiku vahel on:

- JXUwMDc1 nitrifikatsioon
- JXUwMDc1 ammooniumi omastamine
- JXUwMDcz denitrifikatsioon
- JXUwMDc1 nitraadi reduktsioon
- JXUwMDc1 ammonifikatsioon
- JXUwMDcz anammox
- JXUwMDcz lämmastiku fikseerimine

Tänapäeval toodetakse tööstuslikult Haber-Bosch protsessiga ca:

- JXUwMDc1 10 t N väetisi aastas
- JXUwMDc1 100 t N väetisi aastas
- JXUwMDcz 100 tuhat t N väetisi aastas
- JXUwMDc1 10 miljonit t N väetisi aastas
- JXUwMDc1 100 miljonit t N väetisi aastas

« Eelmine

© 2009 Kalle Olli