Enesekontroll

Täida lüngad
Olles läbi töötanud atmosfäärse depositsiooni teema, ole hea ja täida lüngad

- Atmosfäärse päritoluga olulised biogeenid on:
  - JXUwMDc1 aminohapped;
  - JXUwMDc1 PO4
  - JXUwMDc1 orgaaniline P
  - JXUwMDcz NH4
  - JXUwMDc1 orgaanilised väävliühendid
  - JXUwMDc1 N2
  - JXUwMDc1 uurea
  - JXUwMDcz HNO3
- Tihedalt asustatud piirkonnas (e.g. Kattegat) võib atmosfäärsit tulev lämmastik moodustada välisest aastasest lämmastikukoormusest umbes JXUwMDZhJXUwMDA3 %

NB! Mitte igasugune keemiline aine ei ole biogeen, isegu, kui see võib esmapilgul nii tunduda
Täida lüngad
Siin pead teadma mis on NOx, NOY, primaarsed ja sekundaarsed saasteained ning nende peamine päritolu

- NOX hulka kuuluvad järgmised elemendid:
  - JXUwMDcz NO
  - JXUwMDcz NO2
  - JXUwMDc1 N2O5
  - JXUwMDc1 HNO4
  - JXUwMDc1 HNO2
  - JXUwMDc1 HNO3
  - JXUwMDc1 N2
- NOY hulka kuuluvad järgmised ühendid:
  - JXUwMDcz NO
  - JXUwMDcz NO2
  - JXUwMDcz N2O5
  - JXUwMDcz HNO4
  - JXUwMDcz HNO2
  - JXUwMDcz HNO3
  - JXUwMDc1 N2
- Atmosfäärse NH4 peamiste allikate hulka kuuluvad:
  - JXUwMDcz loomakasvatus
  - JXUwMDc1 transport
  - JXUwMDc1 taimekasvatus
  - JXUwMDc1 fossiilsete kütuste põletamine soojus- ja elektrijaamades
  - JXUwMDc1 fotokeemilised protsessid atmosfääris
  - JXUwMDc1 meretransport
  - JXUwMDc1 naftaplatformid
- Atmosfäärse NOX peamiste allikate hulka kuuluvad:
  - JXUwMDc1 loomakasvatus
  - JXUwMDcz transport
  - JXUwMDc1 taimekasvatus
  - JXUwMDcz fossiilsete kütuste põletamine soojus- ja elektrijaamades
  - JXUwMDc1 fotokeemilised protsessid atmosfääris
  - JXUwMDc1 meretransport
  - JXUwMDcz naftaplatformid
- Primaarsed saasteained on:
  - JXUwMDcz NO
  - JXUwMDcz NO2
  - JXUwMDc1 N2O5
  - JXUwMDc1 NH4
  - JXUwMDc1 N2
  - JXUwMDc1 HNO3
  - JXUwMDc1 HNO2
  - JXUwMDcz NH3
- Sekunaarsed saasteained on:
  - JXUwMDc1 NO
  - JXUwMDcz NO2
  - JXUwMDcz N2O5
  - JXUwMDcz NH4
  - JXUwMDc1 N2
  - JXUwMDcz HNO3
  - JXUwMDcz HNO2
  - JXUwMDc1 NH3

õppematerjalis lk 3, primaarsete ja sekundaarsete saasteainete kohta lk 6-7
Täida lüngad
Tee vahet konvektiivsel ja mehhaanilisel atmosfääri turbulentsil. Märgi + või -

- Mehhaaniline atmosfääri turbulents tekib:
  - JXUwMDc1 tuulesuuna kiire muutumise tagajärjel
  - JXUwMDcz tuule puhumisest üle maapinna ebatasastuste
  - JXUwMDc1 neutraalse atmosfääri üleminekul stabiilseks
  - JXUwMDc1 soojemate ja jahedamate õhumasside liikumisest tekkivate keeriste tõttu
  - JXUwMDc1 pilvise ilmaga eri niiskusesisaldusega õhumasside segunemise tagajärjel
- Konvektiivne atmosfääri turbulents tekib:
  - JXUwMDc1 tuulesuuna kiire muutumise tagajärjel
  - JXUwMDc1 tuule puhumisest üle maapinna ebatasastuste
  - JXUwMDc1 neutraalse atmosfääri üleminekul stabiilseks
  - JXUwMDcz soojemate ja jahedamate õhumasside liikumisest tekkivate keeriste tõttu
  - JXUwMDc1 pilvise ilmaga eri niiskusesisaldusega õhumasside segunemise tagajärjel

õppematerjalist lk 4
Täida lüngad
Tee vahet atmosfääri seisundite vahel. Märgi + või -

- Atmosfääri stabiilset seisundit iseloomustab:
  - JXUwMDc1 püsiv tugev tuul
  - JXUwMDcz soojemad ülemised õhukihid ja jahedamad alumised õhukihid
  - JXUwMDc1 soojemad alumised õhukihid ja jahedamad ülemised õhukihid
  - JXUwMDc1 atmosfäärikihtide ühtlane temperatuur
  - JXUwMDc1 niisked alumised õhukihid ja kuivemad ülemised õhukihid
  - JXUwMDc1 niisked ülemised õhukihid ja kuivemad alumised õhukihid
- Atmosfääri ebastabiilset seisundit iseloomustab:
  - JXUwMDc1 püsiv tugev tuul
  - JXUwMDc1 soojemad ülemised õhukihid ja jahedamad alumised õhukihid
  - JXUwMDcz soojemad alumised õhukihid ja jahedamad ülemised õhukihid
  - JXUwMDc1 atmosfäärikihtide ühtlane temperatuur
  - JXUwMDc1 niisked alumised õhukihid ja kuivemad ülemised õhukihid
  - JXUwMDc1 niisked ülemised õhukihid ja kuivemad alumised õhukihid
- Atmosfääri neutraalset seisundit iseloomustab:
  - JXUwMDc1 püsiv tugev tuul
  - JXUwMDc1 soojemad ülemised õhukihid ja jahedamad alumised õhukihid
  - JXUwMDc1 soojemad alumised õhukihid ja jahedamad ülemised õhukihid
  - JXUwMDc1 atmosfäärikihtide ühtlane temperatuur
  - JXUwMDcz niisked alumised õhukihid ja kuivemad ülemised õhukihid
  - JXUwMDc1 niisked ülemised õhukihid ja kuivemad alumised õhukihid

õppematerjalist lk 5
Täida lüngad
NOX ja ammooniumi kaug ja lähitransport, märg ja kuivdepositsioon

- Rusikareegli järgi satub NH3 maapinnale peamiselt:
  - JXUwMDcz kuivdepositsiooni kaudu
  - JXUwMDc1 märgdepositsiooni kaudu
  - JXUwMDc1 saastallikast suhteliselt kaugel
  - JXUwMDcz saastallikale suhteliselt lähedal
  - JXUwMDc1 ei ole vahet ei depositsiooni viisil ega kaugusel saasteallikast
- Rusikareegli järgi satub NOX maapinnale peamiselt:
  - JXUwMDc1 kuivdepositsiooni kaudu
  - JXUwMDcz märgdepositsiooni kaudu
  - JXUwMDcz saastallikast suhteliselt kaugel
  - JXUwMDc1 saastallikale suhteliselt lähedal
  - JXUwMDc1 ei ole vahet ei depositsiooni viisil ega kaugusel
- Biogeenide märgdepositsiooniks on vajalikud järgmised tingimused:
  - JXUwMDc1 peab olema tuuline ilm
  - JXUwMDcz saasteained puutuvad kokku tilkveega
  - JXUwMDc1 maapind on kaetud taimkattega
  - JXUwMDcz saasteained peavad ühinema tilkveega
  - JXUwMDc1 maapind peab olema võimalikult ebatasane
  - JXUwMDcz peab sadama
- Biogeenide kuivdepositsiooni soodustavad järgmised tegurid:
  - JXUwMDcz tuuline ilm
  - JXUwMDc1 saasteained puutuvad kokku tilkveega
  - JXUwMDcz maapind on kaetud taimkattega
  - JXUwMDc1 saasteained peavad ühinema tilkveega
  - JXUwMDcz maapind peab olema võimalikult ebatasane
  - JXUwMDc1 peab sadama

kaug ja lähilevi kohta õppematerjalist lk 6-7; märg- ja kuivdepositsiooni kohta lk 8 -9
Täida lüngad
Emissioonid, suurusjärgud

- Lämmastiku aastane atmosfäärne depositsioon Läänemere kohal on suurusjärgus:
  - JXUwMDc1 30 - 150 g m-2
  - JXUwMDc1 3 - 15 g m-2
  - JXUwMDcz 0.3 - 1.5 g m-2
  - JXUwMDc1 0.3 - 1.5 mg m-2
  - JXUwMDc1 0.3 - 1.5 µg m-2

- NH3 kõrgeimad emissioonid Euroopas on suurusjärgus:
  - JXUwMDc1 30 kg km-2
  - JXUwMDc1 300 kg km-2
  - JXUwMDcz 3 tonni km-2
  - JXUwMDc1 30 tonni km-2
  - JXUwMDc1 300 tonni km-2

Siin tuleb pisut ise arvutada ja vaeva näha -- vihjeteks joonised ja õppevahendi lk 18 ja 21
« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli