Räni olukord Läänemeres

Läänemeri on tugevalt eutrofeerunud ...

... ja kõige eelneva kontekstis, võiksime eeldada langevaid räni kontentratsioone.

Mis üldjoontes peab ka paika.

Allolev skeem näitlikustab DSi kontsentratsioone Läänemere keskosas erinevates veekihtides.

No ilmselgelt on näha ajas langev trend. Ehk siis -- meie eeldus peab paika. Läänemeres on DSi kontsentratsioonid pikas perspektiivis tublisti langenud.

Isegi kui arvestada märkimisväärset aastatevahelist erinevust.

Mõtisklus

Millest võiks olla tingitud DSi kontsentratsioonide nii suured aastatevahelised kõikumised? Nagu ülaltoodud jooniselt nähtub? On see mõõtmisviga või on siin mingid bioloogilised/keemilised/füüsikalised protsessid mängus?

Pange tähele -- kõikumised on suuremad sügavamates kihtides ja oluliselt väiksemad pinnakihis. Miks nii?

Vastuse saab vihjetest kui läbi töötada paar järgmist lehekülge sellestsamast teemast.
Mõtisklus
Miks on see nii, et räni, aga ka teiste biogeenide kontsentratsioonid on pindmises kihis alati madalamad?

Pindmine kiht on see, kus saavad vetikad kasvada. Sügavamal ei jätku neile valgust. Kui vetikad kasvavad, omastavad nad biogeene ja seega jääb vabu biogeene vees vähemaks. Sügavamal, pimedas kihis (afootilises kihis) vetikad kasvada ei saa ja seal biogeene ei omastata. Mistap biogeenide kontsentratsioon näitab iseloomulikki vertikaalset kihistumist.

Mõtisklus
Nii, on veel üks protsess, mis suurendab biogeenide kontsentratsioonide erinevust pindmise ja sügavama kihi vahel. Mis see on ja kuidas see toimib?
Vihjed sellele küsimusele -- tuleb läbi töötada teema 'Bioloogiline süsinikupump'. Sealt saab põhimõttelise vastuse.
« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli