Filtreerijate osatähtsus

Hapniku defitsiit põhjakihtides on otseselt seotud orgaanilise aine settimisega

- Samas, settimine on bentilise toiduahela peamine energia allikas.
- Parasvöötmes toimub põhiline settimine fütoplanktoni kevadõitsengu järgselt; eriti olulised on zooplanktoni poolt tarbimata jäänud ränivetikad.
- Settinud värske vetikamass tarbitakse kiiresti bentiliste filtreerijate poolt -- need on suhteliselt laia toiduvalikuga tegelased, suures osas karbid.
- Filtreerijate elutegevust limiteerib peamiselt just toidupuudus; filtreerijad võidavad oluliselt suurenenud primaarproduktsioonist.

Filtreerijaid ja herbivoorset mesozooplanktonit võib käsitleda vee ökosüsteemis toidukonkurentidena.

Lisaks planktilisele primaarproduktsioonile ja fütoplanktoni biomassile mõjutab toidu kättesaadavust bentilistele filtreerijatele veel hüdrodünaamika

- Turbulents viib plankteid pinnakihist põhjalähedastesse kihtidesse, kus nad on filtreerijatele palju lähemal
- Kihistunud veesamba puhul tekib põhja lähedale õhuke, mitmeid kordi läbi filtreeritud ja hõljumivaene piirkiht

Filtreerijad stabiliseerivad ökosüsteemi

- Nad on ökosüsteemi stabiilne komponent
- Filtreerimisaktiivsus ei vähene toidu kättesaadavuse suurenedes
- Filtreerijate biomass vahetub suhteliselt aeglaselt
  - Seetõttu võivad filtreerijad piirata fütoplanktoni õitsengute intensiivsust ja kestust, erinevalt zooplanktonist, mille biomass reageerib (tagant järele) toidu hulga suurenemisele

Bentilised filtreerijad suudavad oluliselt piirata fütoplanktoni biomassi, seda eriti madalamas vees:

- Mida suurem on filtreerijate biomass, madalam vesi, pikem vee viibeaeg, seda suurem mõju on filtreerijatel fütoplanktoni biomassile ja produktsioonile
- Seda iseäranis, kui kogu vee filtreerimiseks kuluv aeg on lühem kui vee viibeaeg

Filtreerijad ja toiteainete ringe

- Lisaks õitsengute piiramisele, vabastavad filtreerijad üsna aktiivselt toitaineid, mis soodustavad õitsenguid
- Soodustavad ka settimist
  - Kui toiduhulk ületab filtreerija vajadused, jätkab ta filtreerimist ja toodab pseudofekaale, kuhu paigutatakse ülejääv partikliline aine
- Pseudofekaalide biodepositsioon soodustab bakterite, meiofauna ja makrofauna arengut
- Oletatakse, et filtreerijate roll energia-ahelas on suhteliselt väike, võrreldes rolliga aineringes
- Filtreerijate käekäigust sõltub otseselt kogu ökosüsteemi toimimine (muidugi ainult filtreerijate poolt domineeritavas keskkonnas)

Skeem toitainete voogudest ja primaarproduktsioonist filtreerijate poolt domineeritud ökosüsteemis

Filtreerijad ja toitainete regeneratsioon

- Toitainete bentiline regeneratsioon orgaanilisest ainest on intensiivsem makrofaunaga setetes
- Kui suur on aga makrofauna osatähtsus planktoni toitainetega varustamisel, võrreldes makrofauna-vaba settega? Hinnangud kõiguvad seinast seina (0-100%)
- Tüüpilised väärtused on:
  - 28 - 30%
  - Mõned spetsiifilised tulemused: 20% Si, 16% P, 9% N
  - Mesokosmi uuringud on näidanud, et makrofauna lisab 23% primaarproduktsiooni
  - Ühe uuringu kohaselt ületab potentsiaalne primaarproduktsiooni soodustav toitainete regeneratsioon filtreerijate toitumise läbi tekkivat fütoplanktoni vähenemist
- Seega on filtreerijate roll kaksitine:
  - Ühest küljest nad piiravad filtreerides fütoplanktoni õitsenguid
  - Teisalt soodustavad õitsenguid toitainete regeneratsiooni abil

Mõtisklus
Ränivetikaid ja nende õitsenguid seostatakse sageli intensiivse settevooga planktonist bentosesse. Miks nii?
Ränivetikatel on suhteliselt raske ränist rakuseid, mis soodustab settimist. Samuti puuduvad neil viburid, et ennast effektiivselt veesamabas hoida. Seetõttu ongi ränivetikad küllalt effektiivsed settijad.
« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli