Ahvenamaa kalakasvatused

Kalakasvatused Ahvenamaal

Rannikumere kalakasvatus Läänemeres. Läänemeri on niigi eutroofne ning erakordselt tundlik toitainete reostusele.

Põhiargument töösturite poolelt - ‘vesi on niigi eutrofeerunud ja mis see kalakasvatus enam hullemaks teeb’.

Samas farmid paiskavad vette toitaineid just siis, kui looduses on neid kõige napimalt ja fütoplankton kõige enam toitainete poolt limiteeritud -- s.o. suvel. Talvel söödetakse kalu vähem ja reostuskoormus on seega talvel madalam.

Kalakasvatuse seisukohalt on Ahvenamaa saarestik väga sobib. Merealad on kaitstud lainetuse eest.

Keskkonna seisukohalt on kalakasvatus aga hukatuslik.

Punktreostusallikad Ahvenamaa saarestikus:

- kolmnurgad - kalakasvatused
- pallikesed - munitsipaalheitvee puhastus-seadmed
- tärnikesed - tööstus

Muutused toitainete kontsentratsioonides 1991-95/1996-2000

Vasakul: lämmastiku kontsentratsioonide muutused. Paremal: fosfori kontsentratsioonide muutused. Rohelised märgid täistavad status quo säilimist. Hallid ja sinised pallid kontsentratsioonide vähenemist (neid on õige vähe). Kollased, punased ja lillad pallid kontsentratsioonide suurenemist.

| Muutunud vee läbipaistvus (mõõdetuna Secchi sügavusena)

Tulemuseks on hüpoksia põhjakihtides ja niitjate vetikate esinemise sagenemine
Niitjad vetikamatid vee pinnal | Niitjad vetikad katavad põhjakooslusi

Kalakasvatused Ahvenamaa saarestikus skemaatiliselt

Üks Ahvenamaa kalakasvatuskompleks näeb välja umbes selline:
Üks Ahvenamaa kalakasvatuskompleks näeb välja umbes selline:

Ahvenamaa kohalik haju- ja punktresostuse bilanss. N ja P (t/aastas; aastased keskmised 1991-2001)

Kalakasvatused: 13% kogu N reostusest ja 49% kohalikku päritolu reostusest. | Kalakasvatused: 40% kogu P reostusest ja 66% kohalikut P reostusest

Ahvenamaa kalakasvatuste aastane koormus arvestatuna inimekvivalentidesse:

- P - 970000 inimekvivalenti
- N - 200000 inimekvivalenti

Kalakasvatuste halb kuulsus pressis

« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli