Empiirilised tulemused vee keemias pärast tammitamist

Pärast tammitamist on tammist allpool oleva vee ränisisaldus oluliselt madalam kui puutumatutes jõgedes

All joonisel on vasakul looduslik, puutumatu jõgi (Kalix, põhja Rootsi), paremal tammitatud jõgi (Lule, põhja Rootsi); y-teljel DSi kontsentratsioonid aastate ja aastaaegade lõikes.

Mis oluline --- puutumatus jões räni kontsentratsioonid kõiguvad tublisti, sõltuvalt aastaajast. Ehk siis -- vegetatsiooniperioodil on ränimineraalide prosumine intensiivsem -- siis on taimed aktiivsed

Põhiline erinevus kahe jõe vahel ongi see, et DSi kõrged kontsentratsioonid on tammitatud jões ära 'lõigatud' -- madalate kontsentratsioonide osas erinevusi suuresti ju ei ole. Tammitatud jõgi on stabiilselt madala ränikontsentratsiooniga.

Tammitamine suurendab vee viibeaega jõesüsteemis.

Ehk siis -- mida pikem vee viibeaeg, seda rohkem veehoidlaid ja ilmselt seda madalam DSi kontsentratsioon, kuna veehoidlates toimub selektiivne räni eemaldamine veest setetesse.

x-teljel on vee viibeaeg, y-teljel DSi kontsentratsioon jõe suudmealal. Mida kiiremavoolulisem ja/või vähemate tammide/paisudega jõgi, seda kõrgem on DSi kontsentratsion ja vastupidi.

« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli