Crepidula mõju

Crepidula fornicata otsene mõju räni vabanemisele

- Selleks vaja mõõta bentilisi voogusid kontrastsetes elupaikades, kus (i) C. forniculata on massiline (~1700 is m-2), (ii) C. forniculata harv (~30 is m-2)
- Intaktsed setted 20 m sügavuselt ja neid inkubeeriti in situ temperatuuril
- Mõõdeti DSi kontsentratsiooni vees sette kohal
- Tulemus -- DSi vabanemine ca 20 x intensiivsem C. forniculata ohtral olemasolul

- Sarnased katsed korrati iga 2 kuu tagant, saamaks sesoonset dünaamikat
- Mis iganes aastaaeg, C. forniculata massilise olemasolu korral olid DSi voog bentosest alati suurem
- Erinevus ainult 2x kevadel, kuid mitu suurusjärku sügisel

- Järgmine etapp on võrrelda bentilist DSi vabanemist jõgedest sissetulevaga
  - Bentiline voog - eksperimendi tulemused ekstrapoleerida, Bresti lahe pindala 180 km2, sellest pool massilise C. fornicata olemasoluga, pool vähesega
  - BSi produktsiooni võimalik hinnata primaar-produktsioonist. Ränivetikatel Si:C suhe ca. 0.13, Bresti lahes spetsiifiliselt 0.06 (õhema pantsriga liigid, kasvavad DSi limitatsiooni tingimustes)

- Bilansid:
  - Kevadel katab jõgedest sissetulev DSi ränivetikate vajadused. Suvel ja vara-sügisel aga selgelt mitte.
  - Suvel ja vara-sügisel tugineb suurem osa ränivetikate produktsioonist benilisel ränivool
  - Suvel on jõgede vool miinimumis ja räni tuleb vähem sisse, kattes vaid ca 30% ränivetikate vajadusest

Joonisel 2 stsenaariumi: 1 -- C. fornicata oma praeguses ulatuses, 2 -- C. fornicata
‘kunstilikult’ eemaldatud

- Bresti lahes ei ole viimase ajani olulisi eutrofeerumise ‘halbu’ tagajärgi märgata olnud
  - Arvatavalt on see invasiivse C. fornicata vahendatud ränipumba tulemus, et valgalalt suurenenud N ja P sissevool ei ole tekitanud negatiivseid tagajärgi
  - Kui C. fornicata kõrvaldada (ei tea kuidas?), siis jõgede DSi sissevool ei rahulda ränivetikate vajadusi
  - Ränivetikad ilmselt asenduksid flagellaatidega, e.g. toksiline Gymnodinium nagasakiense
  - See juhtus 1995 a -- eriti massiline ränivetikate settimine põhjustas C. fonicata passiivsuse (anoksia) ja kohe oli G. nagasakiense jaol, täitmaks ränivetikate (räni vood benotsest kuivasid kokku) poolt täitmata jäänud nishi.
  - Räni pumba puududes kantakse settinud ränivetikad avaookeani, räni kaob lahest

G. nagasakiense toksiinid halvavad kogu elustiku
Sealhulgas hinnalise (kaubanduslikult) kohaliku kammkarbi Pecten maximus’e

« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli