Sissejuhatav teema

Mõtisklus

Kõik on eutrofeerumisest enam-vähem midagi kuulnud ja mingi ettkujutus on olemas.

Kursuse alguses on aga mõstlik endalt küsida -- mis on eutrofeerumine?

Palun defineerida see , nii täpselt või oskuslikult kui suudata. Ja ehk ka põhjendada oma definitsiooni.

Kursuse lõpus on paslik selle küsimuse juurde tagasi tulla.

Päris ausalt -- ühest ja unikaalset definitsiooni teaduskirjandusest ei leiagi.

Sellel kursusel kasutan definitsioonina järgmist lauset:

primaarproduktsiooni tõus tingituna toitainete kättesaadavuse suurenemisest

üsna samane on ka:

mistahes toitainete kättesaadavuse suurenemine, mis viib primaarproduktsiooni tõusule

Sageli seostatakse eutrofeerumist inimtegevusega

... mis ei ole 100% korrektne

- Eutrofeerumisel on alati kaks poolt
  - -- looduslik eutrofeerumine
  - -- antropogeenne e. inimtekkeline eutrofeerumine

Veekogude eutrofeerumine toimub ja toimuks planeedil Maa ka ilma inimese juuresolekuta

.... aga tõenäoliselt palju palju aeglasemalt.

Ehk siis inimene kiirendab veekogude eutrofeerumist, aitab sellele kaasa.

Siinolevas kursuses käsitleme peamiselt eutrofeerumise antropogeenset osa

Selle teema jaoks palun läbi töötada kursuse põhimaterjalist sissejuhatav peatükk: 'Integrated approach to drainage basin nutrient inputs and coastal eutrophication: an introduction', lk x-xvii.

Ajalooliselt

- Reoveest tingitud sanitaarprobleemid teada antiikajast
- Tõenäoliselt vanim keskkonnaprobleem inimkonna ajaloos
- Oluline muutus viimastel kümnenditel -- eutrofeerumine on muutunud lokaalsest globaalseks probleemiks
- Järjest vähem inimesi on seotud põllumajandusega -- järjest rohkem inimesi kolib elama rannikualadele -- see on selge globaalne trend
  - sellega suureneb reostuskoormus ebaproportsionaalselt palju just rannikualadele. Üks selle manifestatsioone on rannikualade kiirenev eutrofeerumine.

Suurem osa toitainetest satub rannikumerre jõgede kaudu. Vähemalt on jõed kõige intuitiivsemalt hoomatavamad reostusallikad rannikumere jaoks.

Toitainete sisaldus suureneb jõgede ülemjooksudelt allasuunas, suuresti tänu inimtegevusele.

« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli