Bresti lahe näide

Bioloogiline ränipump - Bresti lahe näide

- Sarnaselt paljudele teistes lahtedes, on ka Bresti lahte sissevoolavates jõgede Si:N suhe vähenenud ligi kolm korda viimase 30 a vältel; peamiselt suurenenud põllumajandusliku N reostuse tõttu.
- On kaudseid tõendeid Si limitatsioonist lahes -- alanenud on ränivetikate hulk, DSi kontsentratsioonid on kevadeti sageli < 1µM.
- Hoolimata Si limitatsioonist püsivad ränivetikad arvukana kogu vegetatsiooniperioodi

Milles asi?

- Varemast on teada, et eutrofeerumine alandab ränivetikate:flagellaatide suhet; Bresti lahes risti vastupidi. Hüpoteesid:
  - Suur osa lämmastikust transporditakse lahest välja talvel
  - Turbulentne keskkond, mis ei soosi flagellaatide arengut
  - Si intensiivne taaskasutus nii veesambas kui settes
- Bakterite aktiivsus kiirendab BSi lahustumist
  - Sellest hoolimata on BSi lahustumine aeglasem kui orgaanilise N ja P bioloogiline lagundamine
  - Sellel põhinebki räni-pump - räni eemaldatakse aktiivsest planktilisest ringest pikemateks perioodideks kui N ja P
  - Bresti lahes võib see räni pump olla ‘äraspidine’
  - Esimene kevadine ränivetikateõitseng settib põhja ja säilib lahes (mitte ei kanta ookeani), kust see vaikselt lahustub ja varustab räniga suviseid ränivetika õitsenguid.

Arvatavalt on Bresti lahe ränipump filtreerijate ‘kontrolli’ all
Filtreerijad domineerivad täielikult Bresti lahe põhjaloomastikus; põhiline on gastropood Crepidula fornicata

2x Crepidula fornicata

- Kevadel toitub Crepidula settivast ränivetikamassist, mille käigus toimub intensiivne biodepositsioon
  - Sellega seoses jääb biogeenne räni Bresti lahte, mitte ei kanta välja avaookeani.
  - Hiliskevadel ja suvel see räni vaikselt lahustub (seda soodustab ka mikroobne aktiivsus), ja vabanev räni soodustab suvi läbi kestvat ränivetikaõitsengut!

Seda hüpoteesi on võimalik kontrollida Si massi analüüsi kaudu

« Eelmine | Järgmine »

© 2009 Kalle Olli