SETO KIIL´ NI KULTUUR`
Ainõkava Setomaa põhikuule jaost


ALOSTUSÕST

Aoluulinõ Setomaa om hummogulõuna Eesti veerekene vasta Vinnemaad.
Ta om tükükene parhillatsõst  Põlva, Võro maakunnast ni Petseri rajoonist.
S´jooh paigah om pall´ogi tõistmuudu ku muijal Eestih. Rohkõba om alalõ hoitunu uma keeletarvidus, kumbõ ja kultuur. Alalõ om hoitunu õigõusu kerigo kumbõ´.
Seto kiil´ um s´joo rahva uma ja vana kiil´, timä kynõlõjite arv jääss´ kyg aig vähäbäst.
Oppõainõ  Seto kiil´ ja kultuur  ni timä opmine and lat´silõ tiidmisi seto keelest ja mi umast paigapäälidsest seto kultuurist, nä saava´rohkõba teedä´ umast kodokotsõst, aoluust, inemistest ja siihkandih olnu´ as´jost. Suurõnõs avvustus seto kultuuriperändüse vasta. Naadas rohkõba märgotama tuust, miä saa edesi ja määnest muudu saamõ´ umma perändüst alalõ hoita´ ummi lat´si jaost.
Kyyni´ tähtsäb om yks seto keele selgestopmine: kullõmine, kynõlõmine, lugõminõ ja kir´otaminõ.
Ainõ´ om jaedu kolmõ ossa, latsõ´ omma´ jo eri vannusõh ja näide tiidmise´ ni arvosaamine olõ-õi´ üttemuudu. Alostadas  Setokiildse kynõoppusõga (70 tunni), edesi tulõ   Setokiilne kodolugu  ( 70 tunni) ja sys lätt edesi  Seto kiil ni kultuur  ( 70 tunni).
Setokiilne kynõoppus oppas lat´si kynõlõma ja lugõma seto keeleh;  pääle opmist piäsi latsõ´ setokiildsest jutust arvo saama, umma esivanõmbide kiil´t avvustama  ja lühkokõsi setokiil´dsit jutta lukõ´ mõistma.
Setokiil´ne kodolugu  praavidas seto keele mõistmist, tege latsõ´ tutvast kodokotsõ loodusõ, aoluu ni piirkonnah olõvide kaemist väärt as´joga, ummi inemiste ja kombidõga.
Seto kiil´ ja kultuur köüt´ umavaihõl kokko väega eräsugudsõ´ tegemise´ ja märgotamise´, juttu om müüdälänn´üst, parhilladsõst elost ni tuust, miä või vai piäss´i tulõma. 1) Alostusõst uuritas seto kiilt, seto keele esimuudu juuni, tä aoluku ni uur´jit; 2)sys tulõ rahvalooming ( Külli: ma pandnu siiä määndsegi muu sõna, na om iks eloga ja kombidõga  seot asjaq): rõiva´,ehte´,huunõ´ ja näide umaperä, tsässona´, käsitüü, söögi´; seto leelo, tuntu´ lauluimä´, muinasjutu´, vana´ kumbõ´, ka seoilmaaigsõ kombõ, tähtpäävä´, kerigo ni usuas´a´; 3) setokiil´ne kirändüs: aolehe´, kooliraamadu´, jutu´, näütemängo´,kallendri´, op´jitõ kirodadu luu´, teedä´ kirämeeste pala´  ja 4) Setomaa heränemise aig.
Ainõkava alusõst om võõdu´ Eesti Vabariigi Haridusministeeriumi kinnidedü riikliku´ õppõkava´ ja Võru Instituudi puult tettü  Võro keele  ja kultuuri ainõkava.
Suur teno näile!


SETOKIILNE  KYNÕOPPUS
( I koolijago)

3. klass – kynõlõma opmine  - 35 tunni
4. klass  - lugõma opmine       - 35 tunni


1.1. Oppusõ tähtsüs

Ta oppusõ tähtsüsest om, õt koolilat´s:
pidä luku seto keelest ni taht seto keeleh kynõlda;
mõist inäb- vähäb õigõhõ  seto keeleh synno väll´ä üldä´;
saa arvo setokiildsest kynõlõmisõst;
mõist vastada setokiildside küsümistõ pääle;
mõist lukõ´ seto kirjä;
mõist lühkolt kynõlda seto keeleh kätteantu teemasidõ perrä.

1.2.Opitegevüse´

Tahetas, õt koolilatsõ´ piäsi luku´ umast keelest, mõistasi kynõlda tõistõga umah imäkeeleh.

Kullõmine.
Setokiil´dse jutu ( oppaja, hüä keeletun´ja kodokandist, vanavanõbide vai vanõbide, lindi pääle võõdu´ setokiildse jutu) kullõminõ, taast arvosaamine.
Tõisi lat´si kynnõ vai ettelugõmise kullõmine ni arvosaamine.
Oppaja vai vedosniku setokiil´dside juhtnüürõ kullõmine ja nääde perrä kullõmisülesan´dide täütmine.
Setokiil´dside laula, luulõtuisi, muinasjuttõ vai luhkokõstõ juttõ kullõminõ.

Kynõlõmine.
Oppaja vai vedosniku küsümiste pääle lühkolt vastamine kyneteemadõ perrä.
Küsümiste tegemine ja küsüminõ.
Etteloedu teksti kõrdamine.
Katõkõnn´i rollimängõ, lühkokõstõ näütõmängõ ettemängmine.
Teretämine ja hüvästejätmine, tehnämine ja pallõmine, andistpallõmine. Anmine ja vastavõtmine.
Tii vai elokotusõ küsümine ni juhadus.
Kelläao küsümine ja vastaütlemine.
Ostmine ja müümine, vaihtamine.
Läbikäümine loodusõga: tehnämine ja pallõmine.

Lugõminõ.
Setokiildse kirotusõ hin´dä ette ja helüga lugõminõ.
Setokiil´dse luulõtusõ ilosahe ettekanmine.
Katõkõnõdõ, lühkokõstõ näütemänga lugõmine mitmõkõstõ.
Lugõminõ lindi pääle.
Kirotõdu tüüoppuisi lugõminõ ni noist arvosaamine ( oppaja või audada).

Kirodamine.
Lünkteksti täütmine, setokiil´dside synno ja lühkidõ lausidõ kirotamine. Setokiil´dside har´otuistõ täütmine. Ristsynno lahendamine.
Pildele seletüsest synno ja lausidõ manopanmine.
# (Mariko: siinkotsil pidänü sõs mõtlõma, kost noid har´otuisi ja ristsõnno ja pilte saa.
# Kas tetäs määnegi har´otuisivihk vai piät egä oppaja matõrjaali esiq vällä märkmä ja pildiq otsma).
Lihtside lauside tegemine ( keelemõistja või audada).
Lühkeste etteütluisi vai lühkokõstõ jutta tegemine.
Tiidüsperätside teemaside perrä eestikiil´silõ synolõ setokiil´dside mano panmine ni vastapide
# (Mariko: ei saaq täpsähe arru, midä seoga mõtõldas.
# Ja kas äkki 3.-4. klassi latsilõ seo tsipa rassõ olõ-i?) .
Lihtsidõ lausidõ tegemine ja ümrepanmine seto vai eesti kiil´de ( oppaja või audada).
# (Mariko: lausidõ tegemist om saanuq kats kõrda.)

Muu´  tegevüse´.
Õgasugudsidõ mänga mängmine, koh´ om vaja seto keel´eh kynõlda, lihtsäbide rahvalaula laulmine, setokiil´dsidõ laulu- ja ringmänga tegemine.
Ettevalmistusõ´ setokiil´dsest esinemisõst umah koolih, vallah vai maakunna keele-, luulõ- , laulupääväl.

1.3. Opmise jüvä

Helüga väll´äütlemine.
Helü ni täht.
Seto keele helüsidõ õigõ välläütlemine.
Kakkõhelü ütlemine, helüside pehmendämine, korgõ y välläütlemine.

Keeletiidmise´.
Helü ni täht.
Seto keele helü´ , kirodamine seto keeleh (kakkõhelü, pehmendämine, korgõ y ).
# Mariko: korgõt y-d täämbädse päävä saisuga võro keele kirjapandmisõs inämb ei tarvitõdaq.
Ainsus ja mitmus.
Asõsyna´.
Küsüsyna.
Tagaeitus.
Tegosyna´ (parhilla ja jo olnu´).

Teksti´.
Setokiil´dse rahvalaula teksti´ ( latsi laulu´, hällülaulu´, jupikõsi “Pekost”, teedä´ lauluimäde tekste).
Seto muinasjutu´, perimüse´.
Vanasyna´, mõistatusõ´, nal´aluu´.

Luulõtusõ´, lühko´ jutukõsõ´, katõkõnnõ´, lühko´ näütemängo´.
Lat´si hindä kirotõdu setokiil´dse kirätükü´.
# Mariko: oppajidõ koolitajaq soovitasõq väega ka aolehetekste.

Kynõlõmisest ni lugõmisõst.

MA´  ESI´ JA MINO PEREH.
Nimi, vannus (igä) , vällänägemine, elokotus, tegemidse´. Mino pere ja suguladsõ´. Vanavanõba´. Vanõba´. Pere kumbõ´. Ütidse´ tegemise´.
KODOKOTUS.
Liina- vai maakodo, uma elämine vai kortinah. Kodotalo huunõ´ va tarõ´ ( ku tego om kortinaga). Loodus tarõ ümbre : mõts, põllu´. Kodo – ja mõtseläjä´, t´sirgu´. Kodokülä vai – liin. Kodovald.
UMA KLASS JA UMA KUUL´.
Oppõainõ´, koolias´a´, sõbra´ ni tutva´. Klassitarõ. Koolimaja, oppaja´, vaba aig.
ELOTSYYR .
Ilm.
Päiv ni kuu.
Päiv ni üü.
Kelläao´, kuupäävä´, nädälipäävä´, kuu´, aastaao´.
RAHVAKALLENDRI JA KERIGOPÜHÄ`.
Kuna peedäs, mink jaost peedäs, tähtsäbä´ vanaaolidsõ´ kombõ pidämise man, parhilladsõ´tegemise´.

1.4. Opmisõ tulõmusõ´

Koolilat´s:
tege vaihõt seto helüsil kynõh ni kiräh, myist näid kirodada;
myist õigõhe vällä ül´dä´ setokiildsid helüsid;
saa arvo setokiildsist käsest ni tüüjuhiss´ist;
saa arvo opit synno piireh setokiildsest kynnõst;
myist lukõ´ lihtsäbät setokiil´dst kirja;
myist vastada lihtsile setukiil´dsilõ küsümistele ni esi´ küsüdä;
myist ummi märgotuisi edesi anda seto keeleh;
myist pääst mynd setokiil´dst luulõtuist vai rahvalaulu (või ka laulda´);
tiid pääst mynd seto muinasjuttu vai paigapäälist perimüst ni myist tyisilõgi kynõlda;
myist seto keeleh kirodada lühkut jutukõst.

1.5. Opmisõst om vajja

1.5.1. Oppõkir´ändüs

Parhilla´ opmisõst ni oppamisõst  raamadud olõ-õi´.
Ta om tegemisel ja piässi valmist saama sügüsest 2007.
Lukkõ´ saa:
Leeni ja Heino Sõrmus.
Kelläga kahr.
Seto jutusõ.
( raamaduga om üteh kassettt ni CD).2001.a.
Jelena Sõrmus. Kadajanõ. 2005.a.

1.5.2. Tallõ mano viil

Mino Võromaa. Võro Instituut .1995 – 2005. ( Tarvidada saa setokiil´dsit jutta ni luulõtuisi).
Võro – seto tähtraamat (kallendri). Võro Selts VKKF. 1990 – 2007. ( trükidü om 18 aastad, tarvidada saa setokiil´dset jako´).
Kasseti´, lasõrtsõõri´, kotsõpäälside ansamblide vai kuurõ vai lauluimäde lindistüse´.
# jutussõraamat "Seto pajatuisi",
# Setomaa koolilatsi kirätüüq "Uma sulõga umah keeleh".
# Mariko: om viil olõman mitmit eestikeelitsit raamatit, kon seto muinasjutuq vai muuq jutuq eesti kiilde ümbre pantuq.
# Tunnin või sis noid pruuviq seto kiilde tagasi pandaq.
# Külli: mul tull õkvalt ette Kreutzwaldi muinasjuttõ kogomik, kon om peris pallo setokeelitsit lühkit juttõ.

SETO KODOLUGU
( II koolijago)

5. klass – 35 tunni
6. klass – 35 tunni


2.1. Oppusõ  täht´süs

Pääle oppust tahamõ, õt lat´s:

pidä luku´ umast kodokotsõst, avvustas esivanõbidõ perändüst: kiilt, kumbit, umma kultuuri;
pidä luku ja avvustas kyy aoluulidse Setomaa looduslikkõ ja kultuurilidsi kaemist väärt kotsit, näidõ esimuudu olõkit;
tiid kodokotsõ aolukku, tund loodust, kotsit ni inemisi;
märgotas, mia saa kodokotsõst edespidi;
myist kynõlda seto keeleh umast kodokotsõst – Setomaast;
viis´e edesi seto kynõkiilt, lugõmist ni kirotamist.

2.2. Opitegevüse´

Kullõmine.
Esimuudu setokiildside tekste, eri vannusõh setodõ ( paigapääldside inemiste) jutta kullõmine.
Setokiil´dside jutta küllõmine lindi päält (opitu´ teemaside perrä) , tüüülesan´dide täütmine taa perrä.
Uusi asjo ni tiidmiste saamine kullõldust.
# (Mariko: sis piässi jäl mõtlõma, kost noid jutta saa, kas tetäs erälde CD vai kääväq latsõq vai sis oppaja esiq lindistämän).

Kynõlõmine.
Raamadujutu ümbekynõlõmine teedä´ synnoga, lühkide kokkovõtõtõ tegemine, kynõlõmine teemadõ perrä.
Küsümistõ tegemine ni näile kostmine.
Kynõlõmine teedä´ kotsist kodopaigah, vyyrile näidõ tutvast tegemine.

Lugõmine.
Setokiildside tekste lugõmine, näist arvosaamine, uusi tiidmiste löüdmine.
Kirotõt tüüjuhendide lugõmine ja näist arvosaamine.
Raamadide vai tekste lugõmine kodokotsõ ni Setomaa kotsilõ.
Setokiil´dsidõ jutta lugõmine.

Kirodamine.
Setokiil´dse lühko jutu kirotamine uma kodokotsõ vai Setomaa kotsilõ kätteantu pikebä kirodusõ vai pilte abiga.
Kirodamine seto keeleh etteütlemise perrä.
Lühko kirätükü kirodamine.
Lünkhar´odusõ täütmine.
Kirätükke ümbrepanmine seto keelest eesti kiilde ja vastapidi.

Muu´ tegevüse´.
Matkatii kokopanmine kodokotsõ teedä´ kotsihõ.
#
#
Verska Seto Talomuuseumi külästämine.
Kokkosaamise´ teedä´ inemistega.
Puutrist andmidõ ot´smine kodokotsõ kotsilõ.

2.3. Opmisõ jüvä

Aoluulinõ Setomaa.
#
Asupaik.
Piiri´.
Suurus.
Naabri´.
Setomaa nulga´.
Suurõba´ keskudsõ´.
Parhilladsõ Setomaa piiri´.
Eäniku ni näidõ arv.
Seto kiilt kynõlõja´, näide arv.
Seto keele esisugumadsõ joonõ´.

Loodus.
Setomaa tekkümine. Mäe´ , oro´.
Loodusliku´vara´.
Esisusumanõ loodus Setomaa eri paigoh.
Suurõba jyy´ ni järve´.
Ilosa´ ja esierälidse´kotsõ´.
Taimõ´.
Eläjä´.
Tsirgu´.
Loodusõ hoitmine ni kaitsmine.
Natura ala´.

Aolugu.
Inemiste tulõk´ Setomaalõ, näidõ muutumine.
Vana´ küläasõmõ´, liinamäe´, kääbästiku´.
Tahtsäbä´ aoluulisõ juhtumisõ´, sya´, naabri´.
Hummogupuulsidõ naabridõ osa setodõ aoluuh.
Aoluulisõ´ kotsõ´.
Seto´ ku maainemise´.
Talohuunõ´, tüüriista´, süük- juuk, ryiva´.
Tegemidse´: põlda harimine, kallo püüdmine, jaih käümine, käsitüü.
Rohkõba teedä´ praasnigu´, kirmaski´, kerigopühä´.

Kodo ja pereh.
Suguladsõ´.
Vanavanõba´ ni vanõba´.
Perreh alalõ hoitunu perimüse´.
külä. Ta tähts´us setosidõ elolõ.
Täämbäne seto külä. Küläelo.

Kodokülä ni kodovald.
Kodokandi esieralidse´ as´a .
Kodokülä aoluust.
Kodovalla aoluust ( uma nulga aoluust).
Kodokotsõ kotusõnime´: talo´, külä´, tyysõ´ kotsõ´.
# (Mariko: kas setodõ jaos ommaq õks tähtsäq talonimeq? Mi praktika näütäs tõisildõ.)
Kotsõpäälidse´ perimüse´.
Teedä´ inemisi kodoküläst vai kodovallast.
Kodokuul´. Kooli aolugu. Teedä´ oppaja´. Esierälidse´ joonõ´ koolih.
# (Mariko: midä taaga om mõtõld?)
Laulu´, luulõtusõ´, jutu´, kirodusõ´ kodokotsõst.
Kodokotsõ ja mynõ tyysõ Setomaa paiga kaemine umavaihõl.

2.4. Opmisõ tulõmusõ´

Op´ja:
myist luku pitä´ umast kodokotsõst, timä üle uhkõ olla´;
avvustas umma pereht, tund ummi sugulaidsi, pidä höste perekombist;
tiid tähtsäbät kodokotsõ aoluust, myist   taad  ühendädä naabridõ aoluuga;
tiid kotsõpääldsid setoperätsid nimm´i ni myist Setomaa paiko kaardi päält ülest löüdä;
myist saia´ setokiildsist kir´otustõst hinele tarvilist;
tund paigapääldsit ni kyy Setomaa tähtsäbi kotsit loodusõ, aoluu ni kultuuri poolõst;
myist kynõlda tõõsilõ kodokotsõ väärt paigost;
myist löüdä´ tähtsäbä ja tetä´ hüä plaani reismisest Setomaad pite.

2.5. Opmisõst vajja:

2.5.1. Oppõkirändüs.

Seto kodu lugu. Toimetaja:Sirje Siruli. 1999.
Vahtsõnõ õpmiseraamad ni tüüvihk op´jilõ om pruummisõl. Saa valmist 2007 aasta sügüsest.

2.5.2. Tallõ mano viil

Mino Võromaa. Võro Instituut. ( omma´ koolilatsi kirätüü´, tarvidada saa setokiil´dsid).
# Võro – seto tähtraamat. ( om olõmah 18 aastad).
# Aoleht “Setomaa”. 1995 – 2006.
# jutussõraamat "Seto pajatuisi",
# näütemäng "Taarka",
# näütemäng "Peko", miä om är trükit näütemänguraamatun "Kuus tükkü"
# Setomaa koolilatsi kirätüüq "Uma sulõga umah keeleh".
# „Setomaa“
# Setomaa kogomikuq (arheoloogia?)
# raamatun "Kuis vanal Võromaal eleti?" (Emakeele Selts 2005) om ka setode elost mõnen jaon juttu, sisukõrrast om õkva nätäq.

SETO KIIL´ NI KULTUUR
( III koolijago )

7. klass – 35 tunni
8. klass – 35 tunni

3.1. Oppusõ   tähtsüs

Setokiil´dsõ keele ni kultuurioppusõ mõtõ´ om, õt koolilat´s:
pidä luku seto keelest, myist ni that (?) taad kynõlda;
tund seto keele umaperrä;
tund ni hindas kotsõpäälset kultuuriperändüst;
that (?) osa võtta seto perändüskultuuri alalõ hoitmisõst, tyysilõ tutvast tegemisõst,edesianmisõst latsilõ;
pidä tähtsäst Setomaa väärt loodust,  aoluulisõ ku kultuuriperändüse tutvast tegemist ja alalõ hoitmist ni kaitsmist;
saa arvo umast osast ni vastutusõst seto keele ja kultuuri alalõhoitmisõ man;
myist tarvidada setokiil´dsid raamadid ;
myist loetu raamadist miildejäänü´ ni ummi mõttid seto keeleh selgehe tõistõlõ edesi anda;
lugõ setokiil´dsid raamadid kin´mä põhjusõga (?) ja saa näist arvo;
myist kirodada setokiil´dseh kiräviisih.

3.2. Opitegevüse´

Kullõminõ.
Ummi seldsiliste setokiil´se jutu kullõminõ ja peräh arodamine.
Paigapääldside vanõbide setoside jutta vai mälestüstõ lindi pääle võtmine, peräh näide kullõminõ.
Setokiildside tekste kullõminõ ja erisugumadsi ülesan´dide tegemine.
Rahvalaula, muinasjuttõ, perimüste ja nal´jo kullõminõ.
# (Mariko: määntside plaatõ päält vai kelle käest noid kullõlda saa?)

Kynõlõminõ.
Loedu´ vai kullõld tekste ümbrekynõlõminõ.
Kynõlõminõ seto keeleh õgapääväelost, seto kultuuri tutvasttegemine.
Jutu´ seldsiliste, oppajide, ummi vanõbide ni vanavanõbidega vai kyiki tõõstõga, kiä mõistva seto kiil´t.
Katõkõnõdõ opmine ja ettekanmine.
Märgotusõ ni rühmätüü´ seto keeleh inne kokkolepüdü teema perrä.
Setokiil´dse kava kokkopanmine ( siih om laula, tandsa, mänga ni sõnoline jago), taa är´ opmine ni ettekanmine.

Lugõminõ.
Setokiil´dside pallo vai laula illos ettelugõminõ.
Lugõminõ lindi pääle ja taa arodamine.
Näütemänga lugõminõ osatäütjidega kyva helüga , selgestopmine ja ettekanmine klassih, koolih vai muijal.
Seto keeleh kirodõdu palakõstõ lugõminõ aolehest “Setomaa”, seto keeleh kirodadu jutta ni laula lugõminõ kogomikust “Mino Võromaa”.
Kaia´ kyk aig puutrih Setomaa ni uma valla lehekülge.

Kirodaminõ.
Lühko kokkovõttõ tegemine teksti perrä.
Setokiil´dse luulõtusõ kirodaminõ.
Kirodamine tõõsõ etteütlemise perrä vai kinmä teema kotsilõ umast pääst.
Teksti ümbre kirodamine ummi synnoga.
Jutta kirodamine.
Küsümistõ tegemine ja taaperrä parõba seto kiilt ni kultuuri tunva opja löüdminõ umah klassih, umah koolih vai kogoni Setomaa kuule vaihõl.
Setokiil´dside ristsynnõ tegemine ja är´ arvamine. Setokiil´dside mänga kokkopanmine. Klassi vai kooli aolehe numbrõ välläanmine seto keeleh.
Kirodada ummist ni uma kooli vai ka valla as´ost aolehele “Setomaa”. Ummi jutta vai laula saatminõ setokiildsidele ülekaemistele.

Muu´  tegevüse´.
Tutvast saaminõ paigapäälidside kultuuriinemiste elo – ni tüükotsidõga, kotsõpääldside perimüste kotsidõga.
Kokkosaamise´ Setomaalt peri teedä´ inemistega.
Osavõtmine seto keeleh peetü as´jost:  nigu umaluumise võistlusõ´, Seto muinasjutu päiv, leelopäiv; kävvä´ külapidosil (kirmaskidõl), niisaandõ kerigopühhil, sääl etteastminõ
Verska Seto Talomuuseumi põhalik tunmaopmine.

Saata ummi kirodusi aolehele “Setomaa” – kyk aig, tuuperäst õt umma kodokanti om vajja tõõstõlõ tutvast tetä´.
Kokkosaamisõ tyistõ seto kuule opjidega.
Uuri uma kandi aolukku, panda ta kirja ni kynõlda tääst tyisilõgi.

3.3. Opmisõ  jüvä

Keeletiidmisõ´.
Seto keele saaminõ, naabrite´ mõjo tuu man.Keelelidse erijoonõ´, näide tutvast tegemine.
Seto keele uurmisõst ni uurjist vanastõ ja parhilla´.

Synno muutmine.
Nimisyna´, näidõ käändmine.
Umadussyna´, näide võrdlusastmõ´, käändmine.
Arvsyna´.
Asõsyna´.
Näide käändmine.
Küsüsyna´ ja küsümiste tegemine näidõga.

Püürdsyna´.
Parhilla´ ja inne.
Kynnõviisi´.
Tegomoodo´.

Sakõhybide tarvidõdu määr-, kaas-, sede- ja hüüdsyna´.

Opjide kirätõie keeleperäline ülekaetus.

Rahvaluudu (as´aline kultuur).
Muinasao mälestüse´: asulakotsõ´, liinamäe´, kääbästiku´, varandusõ´ ja kogõmalda löütü´ as´a´.
Illadsõba aoluumälehtüse´: Irboska, Petseri kluustri, tsässona´.

Seto rahvaryiva´.
Naastõ- ni poissa ryiva´.
Naabridõ mõjo ryividõ man.. Muinasao ryivist.

Ehte´.
Ehtidõ rühmä´: pää-, kaala – ja rinnaehte´, kääehte´.Muinasao ehte´.
Ehtide edesiminek, naabridõ mõjo´.
Hõpõehte´.
Seto sõlg.
Tsaposka´.

Seto ehitüse´.
Talohuunõ´.
Kinnidse´ hoovi´.
Tsässona´.

Käsitüü.
Tüüriista.
Rohkõba tettü tüü´ : potitegemine, kangakudamine.

Söögi´.
Ygapäävä- ja pidosöögi´.

Ygapääväne elo.
Elo Vinne tsaaririigih. Elämine Eesti Vabariigih.
Umavaihõlise´ läbikäümisõ. Koolielo, kultuur, sel´tsi´.
Maamyytmine.
Priinimmi panminõ.
Piirimaiõ Selts.
# Mariko: potisetoq inne ja täämbädsel pääväl.
Kunst. Tiatri. Seto Kuningriigipääväq. Kontrolljuun läbi Setomaa.
Samuel Sommer, Karl Ustav.

Rahvaluulõ  (leelo, muinasjutu´, perimüse´, laulumängo´).
Seto rahvalaulu umaperä, ta vorm ja teema´.
Leelo. Iku´. Laulumängo´. Tähtpäävälaulu´. Peko – luu´. Tõõsõ´.
Seto suurõ´ lauluimä´: Vabarna Annõ, Hilana Taarka, Miku Ode, Martina Ir´o, Pihlastõ Kreepa jt.
J.Hurt. “ Setokõistõ laulu´” I- III.
Seto rahvalaula uur´ja´ : Veera Pino, Vaike Sarv ja Paul Hagu.
A.Kalkun.
# Udo Kolk?

Seto laulupido´ ja leelopäävä´.
Teedä´ koori´.
Rahvapilli´.
Seto kannõl.
Lyyts.

Muinasjutu´. Kotsõ-, kombõ- ja enemisõperimüse´.
Seto nal´a´.
Mõistatusõ´.

Rahvakombõ´.
Pulmakombõ´.
Matusõkombõ´.
 Kombõ´ päält latsõ sündümist.
Usu- ni kerigokombõ´.
Uma perre tähtpäävä´.

Tähtpäävä´.
Kerigopühä´.
Küläpido` ( kirmaski´).

Setokiil´nõ kirävara.
 Jakob Hurt ja “Setukeste laulud” I – III.
Paulopriit Voolaine, timä tegemise´.
Schmalzi setokiil´ne kuur´, setokiil´nõ “Töganitsa Höödo…”.
Jaan Sandra (Sander), Hurda abilinõ seto laula korjamise man.
“ Kahrukõrvaga Ivvan”.
Seto lugõmik. Kodotulõ´.
Paul Haavaoksa setokiil´nõ luulõ.
Paul Hagu ja “Peko”, leeloantoloogia?.
“ Seto kodu lugu”.
# 
P. Lehestiku luulõ.
Setokiil´nõ aokirändüs. Aokirändüsõ algusõst.
Aoleht “Setomaa”.
I. Vananurmõ luulõtusõ´. Timä saamislugu.
Võro- Seto tähtraamat.
Opjide tüüdõ kogomik “Mino Võromaa”.
Setokiildse näütemängo´.
“Taarka”. Kauksi Ülle luulrtusõ´ (?).
A. Kikkas.
A. Hõrna kodoluu teemalidsõ kirodusõ´.
Leeni ja Heino Sõrmusõ  “ Kelläga kahr” ja Leeni Sõrmusõ “Kadajanõ”.

Heränemisaig Setomaal.
Iismärgi´.
Tahtminõ uuri´ umma´ kiilt, kultuuri ni kykkõ müüdalännnüt (?).
III Seto Kongress. Setodõ järgmädse´ kongressi´.
Kultuuriprogramm.
Setokiil´nõ raadio. Pildialbom “Setumaa”.
Vanõbidõ Kogo.
Setomaa Valdo Liit.
Setomaa Arõndusseltsi ja Setomaa Tsihtasutusõ luumine.
Võro Instituut.
Lõuna- Eesti keele- ni kultuuriprogramm.
Seto Kultuuriprogramm.
Leelopäävä´.
Seto seldsi´.
Varska (?) Seto Talorahvamuuseum.
Seto Kuningriigi päiv.
K. Eichenbaumi uur´minõ “Ku kavvast Setomaalõ seto rahvast jakkus?”.
Kodo- uur´minõ.
Teedä´ kodo- uurja´.
Looduskaitsõ.
Natura- ala´.

Setomaalt peri teedä´ inemise´.
#
#

3.4. Opmisõ tulõmusõ´.

Opja:
myist kyrralikult lukõ´ seto kirja;
myist inäb- vähäb seto keeleh kirodada;
tiid seto keele eriperrä, tarvidas tada umah kynnõh, kiräh;
tund seto keele vorme;
myist seto keeleh edesi kynõlda loedut vai kullõldut;
tõl´ k ilosahe seto keelest eesti kiilde ni vastapide;
myist kynõlda seldsiliste setokiil´dsist kirätöiest;
tiid kodokotsõ kultuuriperändüst, myist tuust seto keeleh kynõlda;
saa arvo seto leelo umaperäst, tiid 2-3 lauluimmä´;
tund kotsõpääldsit tähtpäivi, myist kynõlda näidõ kombist;
om uhkõ uma kodokandi keele, ryividõ, kommõtõ üle, myist näid alalõ hoita´ ja näüdädä tyisilõ;
tiid seto keeleh kirodadu raamadid, lugõ aolehte “Setomaa”;
mpääst (?) 2-3 setokiildset luulõt;
that (?) olla´ seto kultuuri alalõ hoitjast ja edesi viijast.

3.5. Opmisõst vajja

3.5.1. Oppõkirändüs

#Parhilla olõ-õi´.
Opmiseraamat ja tüüvihk opjilõ saa valmist 2007. a. sügüsest.

3.5.2. Tallõ mano viil

Setumaa kogumik 1 – 3. 2003 – 2005.
Võro – seto tähtraamat. ( 18 aastakäiku).
Võro Instituut. Toimõndusõq.
Aoleht “ Setomaa”. 1995 – 2006.
#
#jutussõraamat "Seto pajatuisi",
#näütemäng "Taarka",
#näütemäng "Peko", miä om är trükit näütemänguraamatun "Kuus tükkü"
#Setomaa koolilatsi kirätüüq "Uma sulõga umah keeleh".
#Leeloantoloogia.
#Seto miihilaulõ plaadiq.
#Mariko: egäsugudsõq filmiq setodõst ja Setomaast tulõssi üles otsiq ja latsilõ tunnin näüdädä.
#
#NB! Kiäki võissi teksti är ka toimõndaq.
