Karula Hoitmisõ Ütisüs (KHÜ) om mittetulundusütisüs, miä om luud Karula kihlkunnan ja timä piire pääl elävä rahva kogukunna, kultuuri ja elukeskunna hoitmisõs, parandamisõs ja uurmisõs.
# Karula kihlkunda kuulusõ’ Karula vald, Antsla valla Kaika kant, Korijärve, Iigastõ ja Ringiste kandi’.

KHÜ kõrraldas tegemiisi, miä toova kogukunna rahvast kokku, kon otsitas hätile ütenkuun lahenduisi ja tetäs mõni asi õkvalt kõrda (talgu’, kogukunna nõvvupidämise’, simmani’ ja muu’ lusti peräst kokkukäümise’). Ütisüs tege ka projekte, mink abiga lahendõdas häti, kõrraldõdas oppuisi ja muid kokkukäümisi, tetäs är arõngukavadõlõ sisse kirutõtuid asju, hoiõtas kogukunna vaimuvarra ja perändüst.

Ähijärve simman
Kõrra aastan, hainakuu täüskuu aol pedä KHÜ üten Karula rahvuspargi valitsõjaga Ähijärve veeren simmani.
Karula rahvuspargi eläniku’ ja muu lähkümbä kolga rahvas kutsutas kokku, et kullõlda rahvamuusikat, tetä’ tandsu ja maitsa kotust üten võetuid süüke ni juukõ.

Tüü ja talgu’
Üteldäs, et üts tege ja ütessä oppasõ’. Mi peris nii ka taha-i olla’.
Hoitmisütisüsel om hääs kombõs, et üldkuunolõk lõpõs talguga.
Talgidõga om kõrda tett vannu huunit, avitõt tetä Kaika külä jaos pritsimiihhi viivõtmisõ kotust, puhtas kasit Karula rahvuspargi luuduskaemistiiratu ja muidu ilusit kotussit, avitõt vannu inemiisi.

Kogukunna ütenhaardminõ
Sakõstõ om nii, et inemise küll nägevä, mis tuu hädä om, a kiäki ei tihka edimäne olla’, et tuust kõnõlda ja api kõrralda’.
Karula Hoitmisõ Ütisüs om võtnu süämeas´as, et kogukond esi’ nakanu ummi murrit lahendama ja inemise nakanu uma kolga arõndamisen üten kõnõlama.

Olõmi kutsnu’ ammõniku’ vallavalitsusõ tarõst vällä paiga pääle, veenü’ kokku Karula rahvuspargi valitsõja’ ja maaumaniku’, pidänü kõnõluisi paigapäälitside teie säädjide ja lumõtuukajidõga, otsnu’ ütenkuun rahvaga kihlkunnalõ umatsit meelüsasju jne.
Olõmi kutsnu’ latsõvanõmbit ossa võtma paigapäälitse kooli tegemisist.
Usumi, et inemiisi ja ammõtiasutuisi kuuntüü tegegi elukeskkunna parõmbas kõiki jaos.

Kodupaiga umavalitsus, väiku’ kooli’ ja latsiaia’, puhas ja illus luudus, uma kihlkund ja kultuuriperändüs – taa kõik om kogukunna ütine vara, midä tulõ hoita ja edendä’. A iistvõtminõ nõud tsipa mõistmist ja julgust käe’ külge panda.
Olõmi joba suutnu ütte ku tõist är tetä’, tuud ka tenu ammõtiasutuisi vastatulõkilõ, inemiisi hääle ütentulõmisõlõ ja Kodanikuühiskonna Sihtkapitali annõtulõ toele. A hulga märgit asju on viil poolõ pääl vai käümä tuukamada.

Koolitusõ’, nõvvopäävä’, targutusõ’
Iks johtus nii, et tahtnu ütte vai tõst asja tetä’, a ei mõista’.
KHÜ pedä mitmasugumaidsi koolituisi, miä avitasõ’ hoita ja edesi kanda vanna eluviisi, kombit ja mõistmiisi.
Olõmi kõrraldanu’ käsitüüpäivi, ja ehitüse oppamist, olõmi üte lavva taadõ kutsnu luuduskaitsja’, maaumaniku’ ja PRIA ammõtniku’.
Luudusõ maal´misõ laagri omma inemisile opanu, kuimuudu kunstniku muudu hindä ümbre ringi kaia’, maapilti läbi hindä tunda’ ja tuud tundmist üles joonista’. Sündünü maali’ omma’ tutvustanu’ Karula maapilti ka kavvõmban.

Inemiisi kokkuputmisõst luuduskaitsõga tegünes arvosaamalda olõkit ja tüllü. Olta-i rahu piirangidõga, maaharija ja luudusõ kaitsja ei saa’ asju selges kõnõldus.
KHÜ om pruuvnu säändsit häti üles löüdä ja osapuuli kokku viiä’.

Karula Hoitmisõ Ütisüs om tugõnu võru keele ja kultuuri edendämist. Mi olli Kaika Suvõülikooli üte’ päämidse’ kõrraldaja’ 2008. aastal.
Et toonita’ Kaikalt algusõ saanu suvõülikooli kimmüst, tetti KHÜ iistvõtmisõl valmis suvõülikooli rektori ammõtikett.
Olõmi pedänü ka võru keele kursuisi paigapäälidse muialt peri rahva jaos.

Raamadu’, plaadi’, uurmisõ’
Pall´u vanna tiidmist, midä miiki teedä’ võissi, om tegeligult inne häädümist kokku kor´at külh.
KHÜ om tennü’ ja tugõnu’ mitmiid uurmiisi seo nuka kultuurivarast ja aoluust.
Kokku om säet suur fotodõ andmõbaas Karula rahvuspargi huunist, vällä om ant voldik vannu huunidõ kottalõ, uurit om aoluku ja kokko säet kultuuriperändüse hoitmisõ kava.

Väega pall´u siist kolgast peri kraami, pilte ja ülestähendüisi om olõman eri muusõummõ arhiivõn.
Olõmi tennü’ tüüd, et tuud perändüst ka paigapääline inemine nätä’ ja perrä tetä’ saassi.
Karula kihlkunnast kokku kor´atuidõ asju tutvustusõ’ omma’ olõman lasõrplaadi ja raamadu kujul.
Karula kihlkunna vana’ laulu’ omma’ niisamatõ joba eläväst pruugist häädünü’. Olõmi tennü’ kokku kor´atuist arhiivimatõrjaalõst plaadi, midä egäüts või kotun kullõlda, et vanast kõrralaulust aimu saia.
Tuu asi sai tettüs projektiga, mis käü aastani 2011 ja mink jaos and´ rahha Kodanikuühiskonna sihtkapital.
#
Lisas asju pildi pääle võtmisõlõ muusõummõn ja eräinemiisi man peeti tuun projektin ka kats tsõõriklauda Karula uma meelüsas´a löüdmises, käüti opman käsitüü kõrraldamist setokõisi man, peeti käsitüüpäivä-näütüslaata ja simmanit.
Säeti kokku ka Karula kihlkunna käsitüümõistjidõ andmõkogu.
#

Aost aigu omma Karula Hoitmisõ ütisüse jaos tähtsämbä’ kuuntüü tegejä olnu:
Antsla vald, Eesti Kultuurkapital, Eesti Looduseuurijate Selts, Eesti Rahva Muuseum, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus, Kaika Maanaiste Selts, Karula Naisselts, Karula Rahvuspargi Administratsioon, Karula vald, Keskkonnaamet, Kultuuriministeerium, Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus, MTÜ Kaikamäe, Mõniste Muuseum, Riigimetsa Majandamise Keskus, Riiklik Looduskaitsekeskus, SA Keskkonnainvesteeringute Keskus, SA Kodanikuühiskonna Sihtkapital, Tartu Ülikool, Valga Muuseum, Võro Selts VKKF, Võru Instituut, Võrumaa Muuseum
