Alustuseks

Võro Instituut ja Tartu ülikooli eesti ja soome-ugri keeleteaduse osakonna korraldatul rahvusvahelisel konverentsil, mis peeti Võrus 19.–21. oktoobrini 2006. aastal, püüti leida vastuseid küsimustele, kus ja missugune on olnud eri läänemeresoome rahvaste kodu ning mis iseloomustab kakskeelset kodu.
Arutati ka selle üle, kuidas teatud rahvastele omase keele, kultuuri ja maailmapildi eluspüsimist tagada.
Käesolevas kogumikus ongi konverentsil peetud ettekannete põhjal kirjutatud artiklid.
Kogumikus on artikleid mitmelt alalt.
Evar Saar tutvustab Võrumaa kohanimede näitel tegureid, mis võivad mõjutada kohanimesüsteemi kujunemist; Péter Pomozi tutvustab “Agenda Parva” lõunaeestikeelsete osade kirjaviisi; Marjatta Normani artiklist aga tulevad välja kakskeelse kodu head ja halvad omadused.
Hulk artikleid käsitleb väikeste läänemeresoome keelte ja kultuuride olukorda.
Enn Ernits räägib isureist, nende asualadest ja algkodust ning Miikul Pahomov tutvustab lüüdi rahvast ja keelt.
Heinike Heinsoo kirjeldab, kui hästi mäletavad vadjalased taimenimetusi.
Ta võrdleb oma hiljutisi kogumistulemusi ka Gustav Vilbaste materjalidega.
Anitta Viinikka-Kallinen näitab, kuidas on kveene siiani ilukirjanduses kujutatud ning millisena paistab see rahvakild esimeses kveenikeelses romaanis.
Helen Kõmmuse artikkel tutvustab Hiiumaal elava, aga Võrumaalt pärit oleva rahvalauliku Laine Mägi käest kogutud rahvalaule ning Madis Arukask ja Õie Sarv vaatavad, millisena on kodu rahvalauludes kujutletud.
Elo Liiv ja Taago Tubin arutlevad oma esseedes selle üle, mis on eestlastele varem oma olnud ja mis on selleks kaasajal.
