Võromaa om juuri maa

Võromaa jääs Eesti lõunahummogunukka.
Veeremaas olõmine om olnu seo maa hädä ja ütelisi ka õnnistus.
Ku inemine nakkas pääliinast pagõma, sõs olõ-i täl inämb kohegi kavvõmbalõ minnäq, ilma eesti keele ja kultuuri ruumist vällä minemäldäq.
# Ja uma rahva kiilgi olõ-i Võromaal tuu peris eesti kiil, om nigu midägi muud, kuiki miildüvält kerge arvo saiaq.
#

Võrokõsõ edimäne küsümine kinkagi tutvas saiõn om: “Kost sa peri ol’t?” Tä mõist väega peenükeist vahet tetä ummi ja võõridõ vaihõl.
# Eesti maisõmaa pääle jäävist maakundõst om Võromaal kõgõ rohkõmb säändsit inemiisi, kiä ommaq tansaman sündünüq.
# Ummõtõgi om võrokõnõ sünnüperälidselt lahkõ võõra vasta.
#
Külälisele pakutas iks süvväq, esiki ku tuu om tulnuq kutsmalda ja aja umma asja.
Võrokõnõ ei eläq tuu jaos, et hääd hindäle hoita ja varandust kor´adaq.
Ku täl om, sõs jaga tä tuud tõisiga, ku puudus majja tulõ, sys nakkas esiq julgõlõ larmi lüümä.

Võromaa maastikun andva tuuni mäeq ja järveq, tõõnõkõrd om õkva tõtõst illos hindä ümbre ringi kaiaq.
Kõik tiidvä Suurt Munamäke, a üleilmalidsõn võrdlusõn om tsipakõsõ uhkõmb hoobis tuu, et Kaikal tulõ üte ruutkilomiitre pääle 23 nimega mäetippu.
Väikeisi mäki ja pistviid pervi jakkus piaaigu egäle poolõ.
Lõuna-Võromaal om eletü päämidselt hajatallõn.
Satu aastidõ joosul ommaq taloq jagunõnuq ja näist omma saanu väikeseq küläkeseq.
Nii omgi näütüses Rõugõ vallan 109 küllä.

Võrokõsõ loomul om väega pall´o ütist kodopaiga maastikuga.
Haanin, kon ommaq Eesti kõgõ korõmbaq mäeq, olõ-i ütsindä põllupidämine inemist kunagi är elätänüq.
Tuuperäst om tan kõgõ olnuq tähtsä niimuudu elläq, et tetäs näputüüd ja käüdäs tõisilõ huunit ehitämän ja ku üttepiten ei saaq, naatas asja tõistpiten ajama.
Säändse vaba olõki võit ka seoilmaaigsidõ võrokõisi iseloomu nukakivis panda.
Põlva ja Urvastõ kihlkundõn om läbi ao proovit rohkõmb “kõrdapiten” toimõ tullaq ja taa maanuka laugidõ nurmi ni maaliliidsi hajatallõ maastikust või löüdäq kõgõ vindsõmbat sorti võrokõisi, õkva noid, kiä ilmangi umast ei jätäq.

Esieräline kant om Mehkamaa Läti piiri veeren, kon viiq juuskva Koiva jõkkõ, kost Riia liina om veidemb maad ku Tartohe ja kon om kõgõ umaette eletü.
Ummamuudu kolk om ka suuri mõtsu tagonõ Misso, kon muistinõ aig es lõpõki ärq 13. aastasaal, nigu egälpuul muial Eestin, a paarsada aastakka ildampa.
Vahtsõliina võrokõsõq toimõtasõq säändsidesammu mäenutte vaihõl nigu haanimeheki, a kandva hindäga suurõmbat kuraasi ja sõakust, miä om kujonuq aastasatu joosul Liivimaa hummogupiiri tõmbõtuulõ käen.
Parhilladsõ Võromaa osas omma ka kats jupikõist Setomaast.
Meremäe vald ja Luhamaa ommaq paigaq, kon kuulsat seto leelot laulva ka noorõq lats´kõsõq ja seto kombõq eläseq edesi nii kirmassil ku egäpääväelon.
# Võro maakund tetti 1783. aastagal tuuaigsõ Tartomaa lõunaosast.
# Vana Võromaa ala kuulu katõssa kihlkunda: Räpinä, Põlva, Kanepi, Urvastõ, Karula, Harglõ, Rõugõ ja Vahtsõliina.
# Ka maakunnaliin Võro asutõdi sõssama – 1784. aastal.
# Võro liin ei olõq külh nii väega vana, a õkva tä külle all ommaq Kiräpää kandsi varõmõq, kost Tarto piiskop valits´ taad maanukka keskaol.
# Ku minnäq aon viil rohkõmb tagasi, sõs lövvüs õdagupoolidsõl Võromaal mitmit häste läbi uurit ravvaaigsit kivikalmatiid aastist 0 kuni 500.
# Tuu om olnuq rikas ja hää aig, ku võrokõisi ja tartlaisi edevanõmbaq kävveq läbi liivläisi, põh´aeestläisi ja sugurahvidõga hummogu puul.
# Võromaa kiviaost teedäs kõgõ rohkõmb Tamula Roosisaarõ ja Võhandu jõõ viirsidõ elokotussidõ perrä.
# Ku pruuvi vana ao välläkaibmisi üte ütelüsega kokko võtta, sõs iseloomustas Võromaad arheoloogõ meelest tuu, et tan ei olõq nätäq suuri rahva rändämiisi ja vahtsõ kombõgi ommaq maad võtnu aigupiten vai tõnõkõrd suutumas vahele jäänüq.
# 
# Ka seoilmaaigsõl Võromaal omma just matidsõkombõq nuuq, kon vanast kõgõ kimmämbält kinniq peedäs.
# Iks kutsutas matidsõlisõq jo inne matust kohvilauda, iks pakutas torti ja pitsi kuulnu kotost välläsaatmisõ aigu, tetäs tii pääl piätüs, et mõtsa vahel puu sisse risti lõigadaq.
# Kuulnulõ ei pandaq kirstu üten õnnõ tä hindä asju, a muudki, midä inemine egäpääväelon tarvitas.
# 
# Võrokõnõ mõist aigo võtta elo tähtsämbide sündümiisi kõrraldamisõs.
# Olõ-õi sõs imeq, et tan ka pillimeheq ja pillimeistre avvu seen ommaq.
# Vanast aost omma teedäq kuulsa Teppo lõõtspilliq ja Kriisa velli tettü hõrilaq.
# A kuulmisõ perrä härmooniku mängmise är opnu pillimiihi lövvüs Võromaal viil nüüdki peris pall´o ja rahvapille mängmine om populaarnõ ka nuuri hulgan.
# 
# Võromaa uma olõmisõ ja vällänägemisega om iks inemiisi märgütämä ja unistama pandnu.
# Pall´o kiränikke ja kunstiinemiisi om Võromaalt peri vai kuigi muud muudu taaga ütte köüdet.
# Eestläseq tiidvä ja arvasõq nii mõndagi Võromaa ilost ja muidu olõmisõst.
# Võromaad kaema tulnu küläliisi uutva tan turismitaluq ja matkaraaq, lövvüs väikeisi külämuusõummõ, veskiid, savvusannu ja säändsit turismitallõ, kon elo ja muinasjutt ommaq kokko segätü peris pöörädses unõnäos.
# Talvõl tulõ vällä tuu, midä tähendäs ollaq umbõs sada miitret korõmbal ülejäänust Eestist – lumi ei sulaki egä sulailmaga ärq ja kunstlummõ suusaraa pääle vidämä joht ei piäq.
