2016. aasta Hindätiidmise avvuhinna saajite väiku tutvustusõ

*Mamastõ Laistaia ja Kooli Vanderselle rühmäst sai keelepesä 2012. aastaga sügüse.
Edimätse võro keele opja omma joba koolilatsõ.
Parhillatsõ vanderselli alustiva võro keele opmist 2013. aasta sügüse.
Nädälist ega riide nä opva ja tegutsõsõ õnnõ võro keelen.
Vanderselli rühmä esinese latsiaia pidodõl alati võro keelen.
Näide rühmän omma võrokeelitse sildi, nn kõnõlava saina, teedüsse, raamadu ja kodopaiga nukakõnõ.
Latsiaia ja kooli latsivanõmbitele kõrraldõt perreõdakil 2013. ja 2014. aasta sügüsel pakuti tegevüst ka võro keele keskusan.

Vanderselli rühmä oppaja omma Helle Ehasalu, Kerli Verev ja oppaja abi Karmen Sabbal.
Helle Ehasalu käü esierälidse hoolõga Võro Instituudi tävvendüskoolituisil ja  jaga säält saadut kõigilõ umilõ tüükaaslaisile – ka tõisi rühmi oppajilõ.

*Mamastõ Latsiaia ja Kooli kavvanõ helksä võro keele ja kultuuri oppaja Marju Lepasson Marju Lepasson om jo 13 aastakka opanu  Mamastõ Latsiaian ja koolin võro kiilt ja kultuuri.
Mamastõ koolilatsil om umma paigapäälist kiilt olnu võimalik oppi nii võro keele tsõõrin ku valikainõna tõsõn ja nelländän klassin.
Marju Lepasson om kooli jaos kokko pandnu võro keele ka kultuuri oppamise ainõkava, tä om tennü ja jaganu lahkõlt tõisilegi võro keele oppajilõ mitmõsugumaidsi opimaterjaalõ (nt tüülehti jm).
Marju Lepasson kõnõlas ka kotun umma kiilt ja om olnu Mamastõ opilaisi jaoss tõõlidselt helksä ume keele ja kultuuri väärtüisi edesiandja.
Marju om olnu kasvataja mitman Põlva Talorahvamuuseumi kõrraldõt võro keele laagrin.
Rahvakallendri tähtpäivil (mardi- ja kadripäiv, talsipühä) esinedäs uman keelen tõisile uma kooli opilaisile ja Põlva valla vanulõ inemiisile.
Kooli jõulu- ja keväjäkontserdel esinese Marju opilasõ alati võro keelen.
Marju Lepassoni opilasõ omma kittä saanu mitmil võistlusil nigu Artur Adsoni nimeline ilolugõmisvõistlus, umaloomingukonkurss “Mino Võromaa”, ettelugõmisevõistlus “Kullõ, ma loe sullõ” jm.

*Orava Kuul

Orava Kuul om ainumb Vana-Võromaal, kos kõik opilasõ 1.-9. klassini opisõ võro kiilt.
Võro keele oppamisega alustati Maaja Glaseri iistvõttõl 2002. aastagal.
Aastit oll võro kiil üts tunn nädälin 3.; 5. ja 7. klassin, 2015. aasta sügüsest om oppus kõigin klassen.
Võro kiilt oppasõ Maaja Glaser, Marje Ilves ja Maarika Kaldmäe.
2015. aastaga sügüse alost kooli latsiaiajaon tegevüst keelepesä.
Võro keele nädälil märdikuu algusõn omma piaaigu kõik koolitunni võrokiilse.
Oppaja Maaja iistvõttõl om võro keelen üles astut kõikvõimaligõn paigun, nt maakunna latsiaidu juhtõ nõupääväst nikagu Põlva maakonna Aasta Imä tenoüritüseni.
Orava kooli latsi- ja mudilaskuur om Maaja Glaseri iistvõttõl laulnu kõigil Uma Pidodõl.
Orava kooli opilasõ saava piä egal võro keele ja kultuuri ettevõtmisel kittä – näütes 2016. aastaga võro keele ja kultuuri olümpiaadil sai 8. klassi arvõstusõn 2. kotussõ Getter Dolgošev.
Oravi kooli algatusõl naati näide valla aolehen avaldama latsi vaimukit võrokiilsit kirätöid.

Oravi kuul sai Hindätiidmise avvuhinna ka 2012. aastagal.

*Võromaa Spordiliit

Võromaa Spordiliit and  esiki Molovihun aig-aolt umist tegemiisist võro keelen teedä.
Spordiliidu massin kand võrokiilsit kirju, hammide pääl lövvüs umakeelitsit ütelüisi, näütüses tekst Taa rõnna seen lüü võro süä.
Võrokiilne kiri om sakõst ka spordiliidu medalide, vimplide, aukirju jm atribuutika pääl.
Võromaa Spordiliit kand huult tuu iist, et egän Võromaa nukan olõssi uma spordivõistluse, miä avitasõ spordisõbrul umast kodukandist inämb teedä ja luku pitä.
Võromaa Spordiliidu tekevjuht Merike Õun kõnõlas ja kirotas hään elävän võro keelen.
