"Sannaleil om haigõ kihä ja hädän henge kõgõ parõmb ruuh!" Aleksis Kivi

Om arvadu, et sann om niisama vana ku inemine esi'.
Põh'a-Euruupan tett välläkaibmisõ' kõnõlõsõ meile, et sanna pruugiti joba kiviaigu.
Skandinaavian sai sann peris umas viil 11. saandil.
Soomõn, Eestin ja Põh'a-Vinnemaal käüti sannan hulga inämb, tuud mõoti' kliima ja kombõ'.

Näütüses om olnu sann tähtsa egätsugu tähtpäivi man: pulmakombidõ man peeti hääs pruudi käümist sannan inne pulmaüüd, jouluaigu tuudi sanna olgi ja tetti hüdsega rist sanna usse pääle.
Niisamatõ prooviti jouluõdagu sannavihtuga tulõvat ette ennusta ja jaanipäävä aigu tuudi sanna kõiv.

Sausann om tegeligult edimäne sann. Sausann om sann, kon olõ-i korsnat.
Palamise savv täüt sannatarõ ja päses vällä kas laelaudu vaihõlt vai sannaussõ vai -aknõ vallalõhoitmisõst vai tuulutamisõst päält kütmist.
Sausanna kütmine võtt 4-6 tunni aigu, päält tuud tulõ laskõ sannal tunn vai kats saistuda.
Ku sannalidsõ' joba seen, sõs inämb sanna küttä ei saa'.

Eestläse omma' jo saandit tiidnü, et sann om hää ja tervüsele kasulik.
Vanast ehitedi õks edimält sann ja päält tuud viil tõsõ' talohuunõ'.

Põh'amaiõ sannan om läbi aigu olnu kats päämist tegemist vihtlemine-higistämine ja mõskminõ. Nii om ka täämbädsel pääväl.
Sanna ravimõjo saiski higistämise pääl.
Eesti rahvameditsiinin om sanna kõgõ avvu seen peet.
Viil 19. saandil sündüsi' latsõ' sannan, kohe imä titega viil 2-3 pääväs jäi.
Sanna nimetedi ka vaese mehe haigõmajas - rahvatarga' pruuvsõ' sääl ummi tarkuisi alatõn kupupanõkist kooni tasomisõni vällä.
Reumat raviti kõva vihtlemisega, miä om jo nigu hää tasominõ.
Näütüses kadajavihaga vihtlemine om sama hää ku kupupanõk.
Sann saatsõ inemiisi sünnüst kooni surmani.

"Koski ei tulõ' niipall'o hüvvi tundit ja mõttit ku sannalava pääl." F.E. Sillanpää

Hüvvä leili!
#
