Pressiteedüs
11. jaanuar 2013
Uma Pido


III Umalõ Pidolõ om hinnäst kirja pandnu 3600 lauljat - miä om rohkõmb ku kunagi varõmb.

III võrokiilnõ laulu- ni rahvapido Uma Pido peetäs  timahavva 1. juunil Võro Kubijal.
Hinnäst om kirja pandnu 150 kuuri 3600 lauljaga.
Inämbüs neist om Vana Võromaalt, no tulijit om ka tõisist maakundõst, Lätist ja Soomõst.

Edimäne Uma Pido peeti 2008. aastagal Võrol, tõnõ pido 2010 Põlvan, ni seokõrdne jälleki Kubijal.
Peokotussõ jagaminõ Võro ni Põlva maakunnakeskuisi vaihõl näütäs Vana Võromaa üttehoitmist.
Aoluulidsõ Vana Võromaa ala käü katõssa Lõuna-Eesti kihlkunda: Harglõ, Rõugõ, Karula, Vahtsõliina, Kanepi, Urvastõ, Põlva ja Räpinä.

„3600 lauljat om väegä uhkõ nummõr.
Seo tõestas selget tahtmist ni vajadust tiidvüstä’ ummi juuri  ni neist juurist ka kinni hoita,“ ütles III Uma Pido vidäjä Zimmermanni Ursula ja lisas mano, et seo ei olõ õnnõ paikkundlik ettevõtmine, vaid üle-Eestilidsõ tähtsüsegä kultuuriüritüs.
„Uma Pido om  kõgõ suurõmb perändkultuuri pido umataolidsi hulgan.
Tä liit hindän kats Eestile väegä tähtsät väärtüst – laulupidodõ kombõ’ ni kotussõvaimu.“ Ka Uma Pido tunnuslausõ Ku keskkotus kimmäs, sõs ladva’ laulva’  kand hindän mõtõt, et tukõv hindätiidmine avitas üleilmastumisõ pöörüssen püsümä jäia’.

Edimädsel pidol oll’ 2400 ja tõsõl 3500 koorilauljat.
Inämbüs tinavuaastagatsõ pido 3600-st lauljast om peri Võro maakunnast (1400 lauljat) ja Põlva maakunnast (880), no ka Tarto (720) ni Valga maakunnast (250).
Viil om kuurõ Harju, Jõgõva, Viljandi ja Rapla maakunnast ni Lääne-Virumaalt.
Välisküläliisi om uuta Lätist (Vecelaicene ehk Vana-Laitsna segäkuur ja Ziemeri naisikuur) ja Soomõst (Helsingi eestläisi segäkuur Siller).

Koorilauljit om mitund sorti: 1338 laul segäkoorin, 409 naisikoorin, 282 miihhikoorin, 144 poissõkoorin ja 1249 latsi- ni mudilaiskuurõn.
Sis viil 173 kunnakoori lauljat, kiä omma pere-, sugu- vai sõpruskunna’.
Seolgi pidol omma’ kohal projektikoori „Naasõ’ nurmõst“ ni „Mehe’ mõtsast“ – lauluhimolidsõ naasõ’ ja mehe’, kiä külh egä päiv laulman ei käü’, no „mobilisiirvä“ hinnäst just võrokeelitsõ laulupido jaos.

Pido kavan omma’ rahvalaulu’, rahvaligu viisi’, klassikalidsõ’ koorilaulu’ ni vahtsõmba’ kuurõlõ säetü laulu’.
Lavastusligult palmitsas timahavvatsõ pido kokko Võhandu pühä jõgi.
Tuuperäst om laulukavan pääle rokva võro pavvõri ka mõtiskõlõvit laulõ ni palvit.
III Uma Pido lavalõsäädjä om Tagametsa Tarmo.

III Uma Pido päädirigent Otsari Silja kõnõlõs, et Uma Pido laulu köütvä egän iän kullõjit.
„Kuurõ kava tetäs egä pido jaos vahtsõnõ.
Hää om teedä’, et võrokiilnõ  lauluvara om pido kaudu kõvastõ tävvendüst saanu’.“ Otsari arvatõn tõmbas Uma Pido nii lauljit ku publikumi võro keele rikkusõga ja võrokõisi muhhe ni ’ummamuudu’ olõmisõga.
„Ummamuudu om hää olla’, võrokõnõ om hää olla’,“ om Otsar kimmäs.

Pidopäävä tähtis osa om samal pääväl Võro liinan peetäv Uma Laat käsitüü, aiakraami ni mahhetoodanguga, kontsõrtõ, laadalava ja tüütarriga.
Pääväne tsirrul om ettevalmistus õdagudsõs pääkontsõrdis Võro Kubijal.

Lisateedüs:
Ursula Zimmermann
III Uma Pido vidäjä
ursula@wi.ee
Tel: 56 98 98 18
www.umapido.ee
umapido.wordpress.com

Pressiteedüse and' edesi:
Mari-Liisa Parder
II Uma Pido kommunikatsioonipäälik
mariliisa.p@gmail.com
Tel: 50 52 517
