# Lõputöö analüsaator

# Tekstianalüüsi tulemused

Lausete arv: 128 - Sõnade arv: 2123

Analüüsiks kulunud aeg: 60.299 sekundit

Uus analüüs

##### Järgnevates lausetes leidub mina- või meie-vormi:

hakkamegi
Antud olukorra lahendamiseks kogutaksegi lahenduste kohta logifaile, mille uurimisega hakkamegi tegelema.

proovimegi
Ning antud töö raames proovimegi välja selgitada, et kas pideva testimise õpetamisel on ka arvestustööde tulemustes mingisugune eelis.

saime
Sealt saadud tulemuste põhjal saime täita järgmised väljad: „Lahendamise aeg“, „Vigade arv“, „Käivitamise kordade arv“, „Veateatega lõppevaid käivitusi“, „Veateated“, „Kleepimiste arv“.

täiendame
Uurimistöös analüüsitakse varasemate uurimistööde baasil 2018. aasta MOOC-i „Programmeerimise alused“ õppijate arvestusülesande lahendusprotsessi, mille korrastamiseks ja analüüsimiseks kasutatakse varasemalt loodud programme [3] [4] ja täiendame neid vastavalt vajadusele.

kasutame
Õpilaste protsessi grupeerimiseks kasutame varasemalt magistritöö käigus loodud grupeerimisaluseid [1].

##### Järgnevaid lauseid võib pidada liiga pikaks:

Magistritöödes on uuritud õpilaste käitumismustreid [1] ja bakalaureuse tööde raames on loodud programme, mis analüüsivad logifailide sisu [2] [3] ning ka programme, mis korrastavad logifaile, ehk mis pakib lahti tuntumaid arhiivi formaate ning seob kokku Thonny poolt lahku löödud ülesannete lahendusi [4].

Logifailide esitajate lahendused jagunesid peamiselt kolmeks: Inimesed, kes esitasid kõik kursusel tehtud logifailid kokku pakitult Inimesed, kes esitasid oma viimase päeva logifailid kokku pakitult Inimesed, kes esitasid õiged logifailid kokku pakkimata Sellise ebamäärase esitusstiili tõttu läks kõige kauem aega esimese grupi inimeste peale, kuna nende töödest oli kõigepealt vaja üles leida õige sektsioon, kus nad arvestusülesannet lahendasid ning seejärel õige logifail, kus ülesannet alustati.

##### Analüüsi tulemused on kujul:

Osalause, mille ette läheb koma

Originaallause

##### Järgnevates lausetes võib olla puuduv koma:

oli see moment,

Põhiline asi, mida töö tegemise juures jälgiti oli see moment, mil esimest korda testiti oma programmi tööd.

oli õpilase siluri ja teiste ülesannete abiks kasutamine.

Teine väljade kombinatsioon, mida ülesande lahenduse käsitsi läbitöötamisel jälgima pidi oli õpilase siluri ja teiste ülesannete abiks kasutamine.

kui silurit ei kasutatud otstarbekal eesmärgil või mingi kogemata vale nupu pihta.

Kui ükskõik millisel hetkel õpilane kasutas siluri nuppu, muutus antud töö puhul tõeseks „Kasutas silurit“ väli, seda isegi juhtudel kui silurit ei kasutatud otstarbekal eesmärgil või mingi kogemata vale nupu pihta.

kui arvestusülesannet lahendati mitmes failis)

Samas välja „Kasutas abiks eelnevat ülesannet“ tõeseks muutmiseks pidi õpilane avama mõne muu faili, milles oli varasem informatsioon mõne teise ülesande lahendusega (kirja ei läinud need juhul kui arvestusülesannet lahendati mitmes failis).

teatavad erinevused,

Kuna siiski liigitusprotsessis olid teatavad erinevused, ei saa neid võrrelda üks-ühele.

mille sisestab kasutaja ja

Nimelt jagunevad käsureale sisestatud andmed kaheks, need mille sisestab kasutaja „stdin“ ja need mille sisestab programm ise, pärast seda kui kasutaja oma programmi jooksutab „stdout“.

Poolt-tarind on võõrapärane vorm, mis jätab lauses tegija tagaplaanile.

##### Näiteks lause „Trahv oli politseiniku poolt tehtud.“ saab paremini kirjutada kas lausena "Trahv oli politseiniku tehtud" või "Politseinik tegi trahvi."

##### Järgnevates lausetes leidub poolt-tarind:

Thonny puhul on väga oluliseks õpetamist parandavaks funktsionaalsuseks see, et Thonny koostab programmi kirjutamise jooksul kasutaja poolt tehtud tegevustest logifaili.

Magistritöödes on uuritud õpilaste käitumismustreid [1] ja bakalaureuse tööde raames on loodud programme, mis analüüsivad logifailide sisu [2] [3] ning ka programme, mis korrastavad logifaile, ehk mis pakib lahti tuntumaid arhiivi formaate ning seob kokku Thonny poolt lahku löödud ülesannete lahendusi [4].

Termin MOOC võeti esimest korda kasutusele Dave Cormieri poolt, kes kasutas seda, et kirjeldada Siemensi ja Downesi „Connectivism and Connective Knowledge“ kursust.

Kõigepealt pakiti lahti õpilaste järjekorranumbriga anonüümseks tehtud zip-fail, mille sees oli iga õpilase poolt esitatud logifailide ülesande lahendus.

Logidest leiab informatsiooni peaaegu iga lahendaja poolt tehtud nupuvajutuse kohta ning need on üles märgitud kasutades programmeerimiskeelest sõltumatut andmevahetusvormingut JSON (inglise keeles JavaScript Object Notation).

Iga loogelise sulu sees on kirjeldatud ühte programmeerija poolt tehtud tegevust.

Kõikides loogelistes sulgudes on tegevuse tüüpi kirjeldav võti „sequence“, mille sisu näitab kasutaja poolt tehtud tegevust (nt Open, , TextInsert, TextDelete, jne) ja aega näitav võti „time“, millele vastab ISO 8601 standardil põhinev ajaväärtus, kus on toodud aeg välja kuni kuue sekundi murdosa näitava numbrini kujul „yyyy-MM-dd’T’HH:mm:ss.

Öeldistäiteks olev v- või tav- kesksõna võib mõjuda bürokraatlikult.

##### Näiteks „Pakkumine on kehtiv 6 kuud“ saab paremini kirjutada „Pakkumine kehtib kuus kuud“.

##### Järgnevates lausetes leidub olema-kesksõna:

Iga uue programmi puhul on “text_widget_id” erinev, kuid saadud numbriga käib kaasas peamiselt kaks erinevat “text_widget_class” väärtust: “CodeViewText” ja “ShellText”, mis vastavalt kirjeldavad, kas tegu on programmiaknasse või käsureale kirjutatud tekstiga.

Märgib omaduste või seisundite juhuslikkust, ajutist iseloomu.
Parem on kasutada kindlamat kõneviisi.

##### Näiteks „Põhiliseks eesmärgiks on..." saab paremini kirjutada „Põhiline eesmärk on...“.
Järgnevates lausetes leidub määrus saavas käändes:

Sellest tulenevalt tekib iga aastaga õpilaste kodutööde lahendusprotsessi kohta aina enam uurimist vajavaid materjale, mille abil oleks võimalik muuta tulevaste õpilaste õppimist paremaks.

Thonny puhul on väga oluliseks õpetamist parandavaks funktsionaalsuseks see, et Thonny koostab programmi kirjutamise jooksul kasutaja poolt tehtud tegevustest logifaili.

Praegusel hetkel on e-õppe suurimaks probleemiks see, et õpetajal on võimalik näha ainult õpilaste lõpplahendust.

Redaktorisse koodi sisestamiseks on omakorda kaks võimalust: programmikoodi saab klaviatuurilt sisestada või saab kleepida juba varasemalt kirjutatud koodi.

Näiteks joonisel 1 on „index“ väärtuseks 1.0, mis tähendab, et tegevus toimub esimesel real asukohaga 0.

Mine-vormi kasutus koos tühiverbiga.

##### Analüüs ei tuvastanud ühtegi nominalisatsiooni mine-vormis.

logifail 46x | Õpilaste lahendusprotsessi analüüsimine Thonny logifailide abil Lühikokkuvõte: Programmeerimise õppimine on protsess, mille puhul õpetajal ei ole võimalik teada, kuidas õpilane oma teadmisi omandab. Thonny on programmeerimiskeskkond, mis salvestab ülesande lahenduskäigu logifaili ning MOOC-i „Programmeerimise alused“ käigus koguti õpilaste arvestusülesannete lahenduskäigu logifailid . Logifailidest on võimalik näha iga õpilase lahendusprotsessi, mille uurimine võib anda õpetajatele täpsemaid juhtnööre õpilaste edaspidiseks õpetamiseks. Võtmesõnad: Thonny, logifailid , Python, õppeprotsess, analüüs, MOOC CERCS: Analysis of student learning process using Thonny log files Abstract: The process of studying programming is a process at which the teachers are unable to know how the student acquires their knowledge. Õpilaste lahendusprotsessi analüüs Thonny logifailide põhjal 9 3.1 Thonny logifailides sisalduv informatsioon 9 3.1.1 Üldiselt kirjete lugemisest 9 3.1.2 Programmikoodiga seotud kirjed 9 3.1.3 Programmi käivitamisega seotud kirjed 11 3.1.4 Failidega seotud kirjed 13 3.2 Õpilaste lahendusprotsessi analüüs 14 3.2.1 Ülesande püstitus 14 3.2.2 Põhilised lahendusprotsessid 17 3.2.3 Analüüs 21 3.3 Muutused, mida tulevikus võiks teha 21 Kokkuvõte 22 Viidatud kirjandus 23 Lisad 24 I. Terminid 24 II. Thonny puhul on väga oluliseks õpetamist parandavaks funktsionaalsuseks see, et Thonny koostab programmi kirjutamise jooksul kasutaja poolt tehtud tegevustest logifaili . Seega logifailis kajastub informatsiooni kogu ülesande lahenduse käigust ning selle hilisem uurimine annab ülevaate õpilaste lahenduskäikude erinevustest. Varasemalt on Thonny logifailide uurimisel kirjutatud erinevaid bakalaureuse ja magistritöid, mille käigus on loodud uurimist lihtsustavaid programme ja analüüsimise meetodeid. Magistritöödes on uuritud õpilaste käitumismustreid [1] ja bakalaureuse tööde raames on loodud programme, mis analüüsivad logifailide sisu [2] [3] ning ka programme, mis korrastavad logifaile , ehk mis pakib lahti tuntumaid arhiivi formaate ning seob kokku Thonny poolt lahku löödud ülesannete lahendusi [4]. Samuti vaadeldakse programmeerimiskeskkonda Thonny ja varasemaid uuringuid, mille peamine rõhk on just logifailide läbitöötlemisel. Antud olukorra lahendamiseks kogutaksegi lahenduste kohta logifaile , mille uurimisega hakkamegi tegelema. Antud bakalaureusetöö põhineb 2018. aasta MOOC-i „Programmeerimise alused“ arvestustööde logifailide uurimisel, seega tehakse järgnevalt kiirülevaade Tartu Ülikoolis sarnaste MOOC-de kohta. Samuti käsitletakse, millised valikud tehti töödeldavate logifailide leidmiseks. Bakalaureusetöös kasutati Thonny logifaile , mis pärinesid Tartu Ülikooli „Programmeerimise alused“ MOOC-i õpilastelt. Kõik õpilased, kes kasutasid antud ülesande lahendamiseks Thonnyt, pidid esitama logifailid ning ülejäänud õpilastel tuli esitada kirjalik selgitud ülesande raskuse kohta. Analüüsitava tulemuseni jõudmiseks kõigepealt muudeti zip-failid, mis sisaldasid logifaile anonüümsemaks. Seejärel hakati läbi töötama kõiki 789 õpilase logifaile . Selleks, et välja töötada protsessi logifailide läbitöötamiseks, oli tarvis enne tutvuda logifailide sisu ning varasemalt tehtud sarnaste töödega. Algse plaani järgi taheti kasutada varasema aasta jooksul Thonny logifailide läbitöötamise lihtsustamiseks valmistatud programme. Esimene nendest oleks võinud olla V. Tõnissoni bakalaureusetöö raames koostatud programm, mis peaks hõlbustama logifailide läbitöötamist, kus ühes logis on mitme erineva ülesande lahendused. Logifailidest informatsiooni hankimise protsess nägi välja järgnev. Kõigepealt pakiti lahti õpilaste järjekorranumbriga anonüümseks tehtud zip-fail, mille sees oli iga õpilase poolt esitatud logifailide ülesande lahendus. Antud ülesande raames tuli esitada nendel õpilastel, kes arvestusülesande kirjutasid Thonnys, logifailid ning kõikidel teistel tuli esitada tekstifail, milles kirjeldati oma töö tegemise protsessi. Logifailide esitajate lahendused jagunesid peamiselt kolmeks: Inimesed, kes esitasid kõik kursusel tehtud logifailid kokku pakitult Inimesed, kes esitasid oma viimase päeva logifailid kokku pakitult Inimesed, kes esitasid õiged logifailid kokku pakkimata Sellise ebamäärase esitusstiili tõttu läks kõige kauem aega esimese grupi inimeste peale, kuna nende töödest oli kõigepealt vaja üles leida õige sektsioon, kus nad arvestusülesannet lahendasid ning seejärel õige logifail , kus ülesannet alustati. Pärast õigete logifailide välja otsimist tuli leida nendest arvestusülesande lahendusprotsessi algus. Järgmiseks tuli hakata logifaili käsitsi läbi töötama, samal ajal jälgides mitmeid uuritavaid parameetreid. Ning viimane käsitsi jälgitavatest väljadest tuli märkida pärast logifaili täieliku läbitöötamist. Pärast käsitsi analüüsi lõpetamist, pidi läbi töötatud logifaili sisestama varasemalt bakalaureusetööna tehtud analüsaatorisse. (lisada varasemate uurimuste kohta midagi) Logifailide läbi töötamisel oli olulisel kohal õpilaste käitumismustrite jälgimine. Õpilaste lahendusprotsessi analüüs Thonny logifailide põhjal Selles peatükis käsitletakse kõike Thonny logifailidest saadud informatsiooni analüüsimisega seonduvat. Alguses tutvustatakse, millist informatsiooni on võimalik logifailidest kätte saada ning seejärel antakse ülevaade selle uuringu käigus saadud informatsioonist. 3.1 Thonny logifailides sisalduv informatsioon Thonny puhul on tegemist programmeerimiskeskkonnaga, mis kirjutab automaatselt programmeerija ühest lahendusseansist txt-vormingus logifaili . Thonny logifailides sisalduvat informatsiooni on varasemalt käsitletud mitmetes Tartu Ülikooli lõputöödes. Esmalt on sellest kirjutanud Pedel, kes jagas Thonny logifailidest saadava informatsiooni viieks: Thonny programmiaknaga seotud kirjed, programmikoodiga seotud kirjed, failidega seotud kirjed, programme käivitamisega seotud kirjed, käskudega seotud kirjed [2].
| Thonny on programmeerimiskeskkond, mis salvestab ülesande lahenduskäigu logifaili ning MOOC-i „Programmeerimise alused“ käigus koguti õpilaste arvestusülesannete lahenduskäigu logifailid . Logifailidest on võimalik näha iga õpilase lahendusprotsessi, mille uurimine võib anda õpetajatele täpsemaid juhtnööre õpilaste edaspidiseks õpetamiseks. Uuringu käigus … Võtmesõnad: Thonny, logifailid , Python, õppeprotsess, analüüs, MOOC CERCS: Analysis of student learning process using Thonny log files Abstract: The process of studying programming is a process at which the teachers are unable to know how the student acquires their knowledge.
| Thonny puhul on väga oluliseks õpetamist parandavaks funktsionaalsuseks see, et Thonny koostab programmi kirjutamise jooksul kasutaja poolt tehtud tegevustest logifaili . Seega logifailis kajastub informatsiooni kogu ülesande lahenduse käigust ning selle hilisem uurimine annab ülevaate õpilaste lahenduskäikude erinevustest. Varasemalt on Thonny logifailide uurimisel kirjutatud erinevaid bakalaureuse ja magistritöid, mille käigus on loodud uurimist lihtsustavaid programme ja analüüsimise meetodeid. Magistritöödes on uuritud õpilaste käitumismustreid [1] ja bakalaureuse tööde raames on loodud programme, mis analüüsivad logifailide sisu [2] [3] ning ka programme, mis korrastavad logifaile , ehk mis pakib lahti tuntumaid arhiivi formaate ning seob kokku Thonny poolt lahku löödud ülesannete lahendusi [4].
| Kõik õpilased, kes kasutasid antud ülesande lahendamiseks Thonnyt, pidid esitama logifailid ning ülejäänud õpilastel tuli esitada kirjalik selgitud ülesande raskuse kohta. Viimased selgitused antud töö raames vaatluse alla ei läinud. Analüüsitava tulemuseni jõudmiseks kõigepealt muudeti zip-failid, mis sisaldasid logifaile anonüümsemaks. See tähendab, et õpilaste nimed asendati andmetes järjekorranumbriga. Seejärel hakati läbi töötama kõiki 789 õpilase logifaile . Kuid kuna ühe logi läbitöötamisele kulus umbes 10 minutit aega, siis vähendati töö käigus läbitöötatud faile poole võrra. Seega lõplikus tulemis olid kõik paarituarvulise järjekorranumbriga tudengid. Selleks, et välja töötada protsessi logifailide läbitöötamiseks, oli tarvis enne tutvuda logifailide sisu ning varasemalt tehtud sarnaste töödega. Algse plaani järgi taheti kasutada varasema aasta jooksul Thonny logifailide läbitöötamise lihtsustamiseks valmistatud programme. Esimene nendest oleks võinud olla V. Tõnissoni bakalaureusetöö raames koostatud programm, mis peaks hõlbustama logifailide läbitöötamist, kus ühes logis on mitme erineva ülesande lahendused.
| Logifailidest informatsiooni hankimise protsess nägi välja järgnev. Kõigepealt pakiti lahti õpilaste järjekorranumbriga anonüümseks tehtud zip-fail, mille sees oli iga õpilase poolt esitatud logifailide ülesande lahendus. Antud ülesande raames tuli esitada nendel õpilastel, kes arvestusülesande kirjutasid Thonnys, logifailid ning kõikidel teistel tuli esitada tekstifail, milles kirjeldati oma töö tegemise protsessi. Viimaseid tekstifaile antud töö raames läbi ei uuritud. Logifailide esitajate lahendused jagunesid peamiselt kolmeks: Inimesed, kes esitasid kõik kursusel tehtud logifailid kokku pakitult Inimesed, kes esitasid oma viimase päeva logifailid kokku pakitult Inimesed, kes esitasid õiged logifailid kokku pakkimata Sellise ebamäärase esitusstiili tõttu läks kõige kauem aega esimese grupi inimeste peale, kuna nende töödest oli kõigepealt vaja üles leida õige sektsioon, kus nad arvestusülesannet lahendasid ning seejärel õige logifail , kus ülesannet alustati. Kõige kiirem oli kolmanda grupi esitatud tööde läbitöötamine, samas nende seas oli ka kõige rohkem selliseid inimesi, kes esitasid ainult viimase poole oma tehtud ülesandest. Pärast õigete logifailide välja otsimist tuli leida nendest arvestusülesande lahendusprotsessi algus.
| Õpilaste lahendusprotsessi analüüs Thonny logifailide põhjal Selles peatükis käsitletakse kõike Thonny logifailidest saadud informatsiooni analüüsimisega seonduvat. Alguses tutvustatakse, millist informatsiooni on võimalik logifailidest kätte saada ning seejärel antakse ülevaade selle uuringu käigus saadud informatsioonist. Pärast analüüsi pakutakse välja võimalusi, kuidas edaspidi uurimisega edasi liikuda. 3.1 Thonny logifailides sisalduv informatsioon Thonny puhul on tegemist programmeerimiskeskkonnaga, mis kirjutab automaatselt programmeerija ühest lahendusseansist txt-vormingus logifaili .
programmikood 8x | Õpilaste lahendusprotsessi analüüs Thonny logifailide põhjal 9 3.1 Thonny logifailides sisalduv informatsioon 9 3.1.1 Üldiselt kirjete lugemisest 9 3.1.2 Programmikoodiga seotud kirjed 9 3.1.3 Programmi käivitamisega seotud kirjed 11 3.1.4 Failidega seotud kirjed 13 3.2 Õpilaste lahendusprotsessi analüüs 14 3.2.1 Ülesande püstitus 14 3.2.2 Põhilised lahendusprotsessid 17 3.2.3 Analüüs 21 3.3 Muutused, mida tulevikus võiks teha 21 Kokkuvõte 22 Viidatud kirjandus 23 Lisad 24 I. Terminid 24 II. Esmalt on sellest kirjutanud Pedel, kes jagas Thonny logifailidest saadava informatsiooni viieks: Thonny programmiaknaga seotud kirjed, programmikoodiga seotud kirjed, failidega seotud kirjed, programme käivitamisega seotud kirjed, käskudega seotud kirjed [2]. Pedeli töö käigus tehtud klassifikatsiooni kasutas ka kaks aastat hiljem Meier, kes oma töös jälgis põhiliselt programmikoodi ja käivitamisega seotud kirjeid [1]. Selles bakalaureusetöös süvenetakse Pedeli klassifikatsiooni järgi samuti programmikoodiga seotud kirjetele ja programmi käivitamisega seotud kirjetele, kuid lisaks kasutatakse ka väikesel määral failidega seotud kirjeid. 3.1.2 Programmikoodiga seotud kirjed Peamised programmikoodiga seotud tegevused jagunevad kaheks: sisestamine ja kustutamine. Redaktorisse koodi sisestamiseks on omakorda kaks võimalust: programmikoodi saab klaviatuurilt sisestada või saab kleepida juba varasemalt kirjutatud koodi.
| 3.1.2 Programmikoodiga seotud kirjed Peamised programmikoodiga seotud tegevused jagunevad kaheks: sisestamine ja kustutamine. Redaktorisse koodi sisestamiseks on omakorda kaks võimalust: programmikoodi saab klaviatuurilt sisestada või saab kleepida juba varasemalt kirjutatud koodi. Programmikoodi käsitsi sisestamise puhul tekib JSON kirje, mille “sequence” väärtus on TextInsert.
varasemalt 7x | Varasemalt on Thonny logifailide uurimisel kirjutatud erinevaid bakalaureuse ja magistritöid, mille käigus on loodud uurimist lihtsustavaid programme ja analüüsimise meetodeid. Uurimistöös analüüsitakse varasemate uurimistööde baasil 2018. aasta MOOC-i „Programmeerimise alused“ õppijate arvestusülesande lahendusprotsessi, mille korrastamiseks ja analüüsimiseks kasutatakse varasemalt loodud programme [3] [4] ja täiendame neid vastavalt vajadusele. Õpilaste protsessi grupeerimiseks kasutame varasemalt magistritöö käigus loodud grupeerimisaluseid [1]. Selleks, et välja töötada protsessi logifailide läbitöötamiseks, oli tarvis enne tutvuda logifailide sisu ning varasemalt tehtud sarnaste töödega. Pärast käsitsi analüüsi lõpetamist, pidi läbi töötatud logifaili sisestama varasemalt bakalaureusetööna tehtud analüsaatorisse. Thonny logifailides sisalduvat informatsiooni on varasemalt käsitletud mitmetes Tartu Ülikooli lõputöödes.
kirje 19x | Õpilaste lahendusprotsessi analüüs Thonny logifailide põhjal 9 3.1 Thonny logifailides sisalduv informatsioon 9 3.1.1 Üldiselt kirjete lugemisest 9 3.1.2 Programmikoodiga seotud kirjed 9 3.1.3 Programmi käivitamisega seotud kirjed 11 3.1.4 Failidega seotud kirjed 13 3.2 Õpilaste lahendusprotsessi analüüs 14 3.2.1 Ülesande püstitus 14 3.2.2 Põhilised lahendusprotsessid 17 3.2.3 Analüüs 21 3.3 Muutused, mida tulevikus võiks teha 21 Kokkuvõte 22 Viidatud kirjandus 23 Lisad 24 I. Terminid 24 II. Esmalt on sellest kirjutanud Pedel, kes jagas Thonny logifailidest saadava informatsiooni viieks: Thonny programmiaknaga seotud kirjed , programmikoodiga seotud kirjed , failidega seotud kirjed , programme käivitamisega seotud kirjed , käskudega seotud kirjed [2]. Pedeli töö käigus tehtud klassifikatsiooni kasutas ka kaks aastat hiljem Meier, kes oma töös jälgis põhiliselt programmikoodi ja käivitamisega seotud kirjeid [1]. Selles bakalaureusetöös süvenetakse Pedeli klassifikatsiooni järgi samuti programmikoodiga seotud kirjetele ja programmi käivitamisega seotud kirjetele , kuid lisaks kasutatakse ka väikesel määral failidega seotud kirjeid . 3.1.1 Üldiselt kirjete lugemisest Kuna Thonny kasutab oma logifailide kirjutamisel JSON andmevahetusvormingut, koosneb logifaili sisu loogelistes sulgudes olevatest võti-väärtus paaridest, mis on omavahel eraldatud komadega. Tänu iga kirje puhul aja märkimisele niivõrd sügavalt, on võimalik logi kirjed panna kronoloogilisse järjekorda, millega omakorda saab kogu kasutaja seansi taasesitada. 3.1.2 Programmikoodiga seotud kirjed Peamised programmikoodiga seotud tegevused jagunevad kaheks: sisestamine ja kustutamine. Programmikoodi käsitsi sisestamise puhul tekib JSON kirje , mille “sequence” väärtus on TextInsert.
| Õpilaste lahendusprotsessi analüüs Thonny logifailide põhjal 9 3.1 Thonny logifailides sisalduv informatsioon 9 3.1.1 Üldiselt kirjete lugemisest 9 3.1.2 Programmikoodiga seotud kirjed 9 3.1.3 Programmi käivitamisega seotud kirjed 11 3.1.4 Failidega seotud kirjed 13 3.2 Õpilaste lahendusprotsessi analüüs 14 3.2.1 Ülesande püstitus 14 3.2.2 Põhilised lahendusprotsessid 17 3.2.3 Analüüs 21 3.3 Muutused, mida tulevikus võiks teha 21 Kokkuvõte 22 Viidatud kirjandus 23 Lisad 24 I. Terminid 24 II.
| Esmalt on sellest kirjutanud Pedel, kes jagas Thonny logifailidest saadava informatsiooni viieks: Thonny programmiaknaga seotud kirjed , programmikoodiga seotud kirjed , failidega seotud kirjed , programme käivitamisega seotud kirjed , käskudega seotud kirjed [2]. Pedeli töö käigus tehtud klassifikatsiooni kasutas ka kaks aastat hiljem Meier, kes oma töös jälgis põhiliselt programmikoodi ja käivitamisega seotud kirjeid [1]. Selles bakalaureusetöös süvenetakse Pedeli klassifikatsiooni järgi samuti programmikoodiga seotud kirjetele ja programmi käivitamisega seotud kirjetele , kuid lisaks kasutatakse ka väikesel määral failidega seotud kirjeid . 3.1.1 Üldiselt kirjete lugemisest Kuna Thonny kasutab oma logifailide kirjutamisel JSON andmevahetusvormingut, koosneb logifaili sisu loogelistes sulgudes olevatest võti-väärtus paaridest, mis on omavahel eraldatud komadega.
logi 8x | Uuritavad logid on MOOC-i arvestusülesanne 8.1 lahendused. Kokku oli uurimise all 789 õpilase logid . Kuid kuna ühe logi läbitöötamisele kulus umbes 10 minutit aega, siis vähendati töö käigus läbitöötatud faile poole võrra. Esimene nendest oleks võinud olla V. Tõnissoni bakalaureusetöö raames koostatud programm, mis peaks hõlbustama logifailide läbitöötamist, kus ühes logis on mitme erineva ülesande lahendused. Antud programmi tööks oli välja uurida logis tehtud vigade arv ning nende sisu, käivitamiste arv nii veateatega kui ilma ja kleepimiste arv koos kleebitud teksti sisuga. Selle leidmiseks tuli käsitsi läbi töötada mitu logi enne, kui oli võimalik kindlaks teha, kust lahendusprotsess alguse sai. Logidest leiab informatsiooni peaaegu iga lahendaja poolt tehtud nupuvajutuse kohta ning need on üles märgitud kasutades programmeerimiskeelest sõltumatut andmevahetusvormingut JSON (inglise keeles JavaScript Object Notation).
seotud 15x | Õpilaste lahendusprotsessi analüüs Thonny logifailide põhjal 9 3.1 Thonny logifailides sisalduv informatsioon 9 3.1.1 Üldiselt kirjete lugemisest 9 3.1.2 Programmikoodiga seotud kirjed 9 3.1.3 Programmi käivitamisega seotud kirjed 11 3.1.4 Failidega seotud kirjed 13 3.2 Õpilaste lahendusprotsessi analüüs 14 3.2.1 Ülesande püstitus 14 3.2.2 Põhilised lahendusprotsessid 17 3.2.3 Analüüs 21 3.3 Muutused, mida tulevikus võiks teha 21 Kokkuvõte 22 Viidatud kirjandus 23 Lisad 24 I. Terminid 24 II. Inimeste anonüümsuse säilitamiseks nende nimedega seotud andmed eemaldati. Esmalt on sellest kirjutanud Pedel, kes jagas Thonny logifailidest saadava informatsiooni viieks: Thonny programmiaknaga seotud kirjed, programmikoodiga seotud kirjed, failidega seotud kirjed, programme käivitamisega seotud kirjed, käskudega seotud kirjed [2]. Pedeli töö käigus tehtud klassifikatsiooni kasutas ka kaks aastat hiljem Meier, kes oma töös jälgis põhiliselt programmikoodi ja käivitamisega seotud kirjeid [1]. Selles bakalaureusetöös süvenetakse Pedeli klassifikatsiooni järgi samuti programmikoodiga seotud kirjetele ja programmi käivitamisega seotud kirjetele, kuid lisaks kasutatakse ka väikesel määral failidega seotud kirjeid.
| Esmalt on sellest kirjutanud Pedel, kes jagas Thonny logifailidest saadava informatsiooni viieks: Thonny programmiaknaga seotud kirjed, programmikoodiga seotud kirjed, failidega seotud kirjed, programme käivitamisega seotud kirjed, käskudega seotud kirjed [2]. Pedeli töö käigus tehtud klassifikatsiooni kasutas ka kaks aastat hiljem Meier, kes oma töös jälgis põhiliselt programmikoodi ja käivitamisega seotud kirjeid [1]. Selles bakalaureusetöös süvenetakse Pedeli klassifikatsiooni järgi samuti programmikoodiga seotud kirjetele ja programmi käivitamisega seotud kirjetele, kuid lisaks kasutatakse ka väikesel määral failidega seotud kirjeid.
läbitöötamine 8x | Kuid kuna ühe logi läbitöötamisele kulus umbes 10 minutit aega, siis vähendati töö käigus läbitöötatud faile poole võrra. Selleks, et välja töötada protsessi logifailide läbitöötamiseks , oli tarvis enne tutvuda logifailide sisu ning varasemalt tehtud sarnaste töödega. Algse plaani järgi taheti kasutada varasema aasta jooksul Thonny logifailide läbitöötamise lihtsustamiseks valmistatud programme. Esimene nendest oleks võinud olla V. Tõnissoni bakalaureusetöö raames koostatud programm, mis peaks hõlbustama logifailide läbitöötamist , kus ühes logis on mitme erineva ülesande lahendused. Kõige kiirem oli kolmanda grupi esitatud tööde läbitöötamine , samas nende seas oli ka kõige rohkem selliseid inimesi, kes esitasid ainult viimase poole oma tehtud ülesandest. Teine väljade kombinatsioon, mida ülesande lahenduse käsitsi läbitöötamisel jälgima pidi oli õpilase siluri ja teiste ülesannete abiks kasutamine. Ning viimane käsitsi jälgitavatest väljadest tuli märkida pärast logifaili täieliku läbitöötamist .
| Kuid kuna ühe logi läbitöötamisele kulus umbes 10 minutit aega, siis vähendati töö käigus läbitöötatud faile poole võrra. Seega lõplikus tulemis olid kõik paarituarvulise järjekorranumbriga tudengid. Selleks, et välja töötada protsessi logifailide läbitöötamiseks , oli tarvis enne tutvuda logifailide sisu ning varasemalt tehtud sarnaste töödega. Algse plaani järgi taheti kasutada varasema aasta jooksul Thonny logifailide läbitöötamise lihtsustamiseks valmistatud programme. Esimene nendest oleks võinud olla V. Tõnissoni bakalaureusetöö raames koostatud programm, mis peaks hõlbustama logifailide läbitöötamist , kus ühes logis on mitme erineva ülesande lahendused.
programmeerimine 10x | Õpilaste lahendusprotsessi analüüsimine Thonny logifailide abil Lühikokkuvõte: Programmeerimise õppimine on protsess, mille puhul õpetajal ei ole võimalik teada, kuidas õpilane oma teadmisi omandab. Programmeerimise algõpe ja Thonny 6 1.1 Programmeerimise algkursused 6 1.2 “Programmeerimise alused” 6 1.3 Programmeerimiskeskkond Thonny 6 1.4 Varasemad uurimused 6 2. Tartu Ülikoolis õpetatakse algkursuseid üliõpilastele programmeerimise keeles Python ning soovitatakse neil kasutada õppejõu Aivar Annamaa loodud programmeerimiskeskkonda Thonny. Läbi töödeldakse programmeerimise algõppega seonduv informatsioon ning ka uurimise all olev MOOC „Programmeerimise alused“. Programmeerimise algõpe ja Thonny Käesolevas peatükis kirjeldatakse uurimistöö läbiviimiseks olulisi aspekte. Esimeses kahes peatükis kirjutatakse TÜ programmeerimise algkursustest ja täpsemalt ka uurimise all olevast „Programmeerimise alused“ nimelisest MOOC-ist. 1.1 Programmeerimise algkursused Programmeerimisega alustamine muutub iga aastaga lihtsamaks.