# Lõputöö analüsaator

# Tekstianalüüsi tulemused

Lausete arv: 135 - Sõnade arv: 1994

Analüüsiks kulunud aeg: 52.562 sekundit

Uus analüüs

##### Tekstis ei leidu mina- või meie-vormi.

##### Järgnevaid lauseid võib pidada liiga pikaks:

Näide: Automaatkontroll: Jah arvuline vastus Selgitus: küsimuse vastuseks on arv, millele võib järgneda ühik.

Näide: Automaatkontroll: Jah lünktekst Selgitus: teksti sees on lüngad ja lahendaja saab sisestada lünka ise sõna või valida rippmenüüst õige sõna.

Näide: Automaatkontroll: Jah lihtne arvutusülesanne Selgitus: arvutusülesanne, kus muutujate väärtused on ette antud ja vastaja peab valima nende seast.

Näide: Automaatkontroll: Jah lohista pildile Selgitus: küsimuseks on pilt ja vastaja peab lohistama pildile olevatesse lünkadesse õiged tekstid või pildid.

Näide: Automaatkontroll: Jah lohista teksti Selgitus: lünktekst, kus on sõnad ette antud ja õiged vastused tuleb õigetesse kohtadesse lohistada.

Näide: Automaatkontroll: Jah lohistatavad märgised Selgitus: taustapildile kukutusaladele lohistatakse erinevaid märgiseid, mis on ette antud.

Näide: Automaatkontroll: Jah regulaaravaldisega lühivastus Selgitus: laseb vastuseks sisestada sõna või fraasi (pannakse kirja erimärkide abil).

HotPotatoes HotPotatoes on programmide kogu, mis koosneb kuuest programmist , mis on loodud keele-õpetajatele, et nad saaksid teha õpilastele interaktiivseid ülesandeid, mis aitaksid õpilastel paremini uut keelt omandada.

Kuus programmi, millest Hot Potatoes koosneb ja millest igaühega saab teha erineva interaktiivse küsimuse, on: JBC (mitme valikuga küsimus), JQuiz (pikad vastused), JMix (sõnade järjekorda seadmine), JCross (ristsõna), JCloze (lünktekst), JMatch (paaride leidmised).

Poolt-tarind on võõrapärane vorm, mis jätab lauses tegija tagaplaanile.

##### Näiteks lause „Trahv oli politseiniku poolt tehtud.“ saab paremini kirjutada kas lausena "Trahv oli politseiniku tehtud" või "Politseinik tegi trahvi."

##### Järgnevates lausetes leidub poolt-tarind:

On olemas õpilaste testide tagasiside programmid õpetajatele, kes saavad pärast iga õpilase poolt sooritatud testi teada, mis oli töös hästi ja mida oleks õpilastel vaja rohkem õppida või üle korrata [24].

Öeldistäiteks olev v- või tav- kesksõna võib mõjuda bürokraatlikult.

##### Näiteks „Pakkumine on kehtiv 6 kuud“ saab paremini kirjutada „Pakkumine kehtib kuus kuud“.

##### Järgnevates lausetes leidub olema-kesksõna:

Vello Vaherpuu, kes on Murelahendaja looja, sõnul peaks veebirakendus olema rakendatav ka teistele kursustele.

Märgib omaduste või seisundite juhuslikkust, ajutist iseloomu.
Parem on kasutada kindlamat kõneviisi.

##### Näiteks „Põhiliseks eesmärgiks on..." saab paremini kirjutada „Põhiline eesmärk on...“.
Järgnevates lausetes leidub määrus saavas käändes:

Projektiga tegelemiseks on umbes pool semestrit.

Nende aitamiseks oleks hea anda näidislahendusi eelmiste aastate parematest ja selgesti mõistetavatest rühmatöödest.

Kriteeriumiteks võivad olla: õiged-valed vastused testi või mõne muu hinnatava töö protsendiline hinne kohalkäimine tunnis/praktikumis/seminaris/loengus aine erinevate alamkategooriate täitmine ja nii edasi Automaatselt hindamise kriteeriume on lihtsam panna paika, kui vastus saab olla kas täiesti vale või täiesti õige.

Testide puhul saab hindeks olla kas number või arvestatud ja mittearvestatud.

Näide: Automaatkontroll: Jah arvuline vastus Selgitus: küsimuse vastuseks on arv, millele võib järgneda ühik.

Joonistamiseks vajalikud elemendid on akna serval.

Näide: Automaatkontroll: Jah lohista pildile Selgitus: küsimuseks on pilt ja vastaja peab lohistama pildile olevatesse lünkadesse õiged tekstid või pildid.

Kui tudeng saaks näidata oma koodi ja andmebaasi ning leida Murelahendaja abil, kus on tema koodis viga, kui seda või neid peaks leiduma, siis oleks automaatne tagasiside kiireim moodus õige lahenduse juurde jõudmiseks [2].

Mine-vormi kasutus koos tühiverbiga.

##### Näiteks "Teostasime kontrollimist" saab paremini kirjutada "Kontrollisime"
Järgnevates lausetes esineb nominalisatsioon mine-vormis:

Automaatne tagasiside on hea mitmel põhjusel: aja säästmine, sest programm töötab kiiremini kui inimene raha säästmine, sest manuaalne/kirjalik (?) testide kontrollimine ja tagasiside koostamine võtab palju aega inimliku vea ära hoidmine [9] Automaatse hindamise vajalikkus Programmeerimises muutuvad järjest populaarsemaks MOOC (Massive Open Online Courses) kursused ja mida rohkem on osavõtjaid, seda rohkem on programme, mis vajavad ülevaatamist, tagasisidet ja hindamist.

praktikum 13x | 03.004, on 6 EAP mahuline kursus, millel toimub iga nädal üks loeng ja üks praktikum , kokku 16 loengut ja 16 praktikumi . Praktikumid on rühmade kaupa. Praktikumid toimuvad üks kord nädalas, rühmade kaupa, klassiruumides (?). Praktikumides õpitakse peamiselt SQL-keelt. Loengutes lahendatakse loenguülesandeid ja pärast praktikume antakse kodutöid, kokku antakse koju lahendada 7 kodutööd. Praktikumides on võimalik saada kuni 27 punkti, minimaalselt tuleb teenida 14 punkti. [] Tudeng omandab eelloetletud oskused loengute, loenguülesannete, praktikumide , kodutööde, testide, rühmatöö ja eksami abil. praktikumid - üks praktikum on 1.5 tundi pikk ja enamustes praktikumides õpitakse SQL-keelt, mida loengutes ei õpetata. kodutööd - pärast mõnda praktikumi jääb kodus lahendada ülesanded.
| Tudeng omandab eelloetletud oskused loengute, loenguülesannete, praktikumide , kodutööde, testide, rühmatöö ja eksami abil. [...] praktikumid - üks praktikum on 1.5 tundi pikk ja enamustes praktikumides õpitakse SQL-keelt, mida loengutes ei õpetata. [...] kodutööd - pärast mõnda praktikumi jääb kodus lahendada ülesanded
automaatne 15x | Automaatne kontroll Automaatset kontrolli võib jagada kaheks osaks: automaatseks hindamiseks ja automaatseks tagasisideks. Automaatne hindamine Automaatne hindamine on ülesande koostaja, õppejõu või õpetaja etteantud kriteeriumite järgi ülesande lahendaja, tudengi või õpilase töö hindamine. Sellised ülesanded ei sobi automaatseks hindamiseks. [] Automaatne tagasiside “Tagasiside” all on link dokumendile, kuhu on kogutud tagasiside definitsioonide ja vajalikkuse materjale. Automaatne tagasiside aitab üliõpilastel saada kiiremat tagasisidet oma tööle, ja see soodustab õppimist (leia failist õige allikas). Automaatne tagasiside on hea mitmel põhjusel: aja säästmine, sest programm töötab kiiremini kui inimene raha säästmine, sest manuaalne/kirjalik (?) testide kontrollimine ja tagasiside koostamine võtab palju aega inimliku vea ära hoidmine [9] Automaatse hindamise vajalikkus Programmeerimises muutuvad järjest populaarsemaks MOOC (Massive Open Online Courses) kursused ja mida rohkem on osavõtjaid, seda rohkem on programme, mis vajavad ülevaatamist, tagasisidet ja hindamist. Selleks, et kursuse läbiviijatel oleks töö lihtsam ja rohkem kursusel osalejaid saaksid kiiremini vajalikku abi või tagasisidet oma tööle, on automaatse tagasiside ja hindamise programmid vajalikud [10]. Automaatset hindamist võimaldavad tarkvaralised vahendid Moodle Tartu Ülikoolis kasutatakse tudengi teadmiste kontrolliks tihti Moodle’i teste. Õpetajad saavad lasta programmil anda õpilastele automaatset tagasisidet, mis võimaldab õpilastel oma vigu koheselt parandada. Kui tudeng saaks näidata oma koodi ja andmebaasi ning leida Murelahendaja abil, kus on tema koodis viga, kui seda või neid peaks leiduma, siis oleks automaatne tagasiside kiireim moodus õige lahenduse juurde jõudmiseks [2].
| Automaatne kontroll Automaatset kontrolli võib jagada kaheks osaks: automaatseks hindamiseks ja automaatseks tagasisideks. Automaatne hindamine Automaatne hindamine on ülesande koostaja, õppejõu või õpetaja etteantud kriteeriumite järgi ülesande lahendaja, tudengi või õpilase töö hindamine.
kodutöö 8x | Koju antakse lahendada 7 kodutööd . Loengutes lahendatakse loenguülesandeid ja pärast praktikume antakse kodutöid , kokku antakse koju lahendada 7 kodutööd . [] Tudeng omandab eelloetletud oskused loengute, loenguülesannete, praktikumide, kodutööde , testide, rühmatöö ja eksami abil. kodutööd - pärast mõnda praktikumi jääb kodus lahendada ülesanded. Kokku tuleb lahendada seitse kodutööd . Seal saavad õpilased ligipääsu loenguslaididele, kodutöö ülesannetele, testidele ja sinna laetakse üles ka kursuse jooksul valminud rühmatööd.
kursus 45x | “Andmebaaside” kursuse kirjeldus ja kursuse probleemide analüüs “Andmebaaside” kursuse kirjeldus “Andmebaasid” , koodiga LTAT. 03.004, on 6 EAP mahuline kursus , millel toimub iga nädal üks loeng ja üks praktikum, kokku 16 loengut ja 16 praktikumi. Loengud kestavad 1.5 tundi ja toimuvad üks kord nädalas auditooriumis, tervele kursusele korraga. Kui keegi kursusel osalejatest puudus loengust, aga soovib loengupunkti saada, saab loengu materjali läbi lugeda ja esitada lahenduse elektrooniliselt. Kursus lõpeb eksamiga, kus kontrollitakse peamiselt loengutes õpitud materjali. [] “Andmebaaside” kursus kuulub esimese aasta informaatikute kevadsemestri kohustuslike kursuste hulka. See kursus kuulub ka matemaatikute, matemaatiliste statistikute, eesti ja soome-ugri keeleteaduse ja arvutitehnikute õppekavasse 2019/2020 õppeaastal. Õppekavade paljususe ja mõnede mainitud erialade tudengite suure arvu tõttu on antud kursusel palju tudengeid, viimasel kolmel aastal ca 250 igal aastal. [] „Andmebaaside“ kursuse lõpphinne kujuneb mitme alamgrupi põhjal. Eksamil tuleb saada vähemalt 15 punkti, et eksamist läbi saada, aga see ei tähenda, et kursus on edukalt sooritatud. Kogudes igast alamgrupist miinimumpunktid (49), ei saa kursust positiivse hindega lõpetada. Kursusel positiivse hinde saamiseks- tuleb saada vähemalt 51 punkti. [] Andmebaaside kursuse eesmärk on “Anda ülevaade andmebaaside loomise ja käsitlemise vahenditest, tutvustada andmebaaside teooria kasulikke resultaate, andmemudelite ehitamise vahendeid ja mudeli headuse kriteeriume, edastada oskusi andmemudelite ja andmebaaside loomiseks ja kasutamiseks.” “Andmebaaside” kursuse läbinud tudeng oskab: kirjeldada andmebaase SQL-keeles; kirjutada päringuid SQL keeles andmebaasidele; ehitada andmemudeleid; kirjutada päringuid SQL-s, relatsioonarvutustes ja relatsioonalgebras; kasutada relatsioonilise mudeli teooriat andmebaasi kirjeldamiseks; normaliseerida andmebaasiskeeme; koostada erinevaid vaateid andmebaasis; võrrelda Objekt-orienteeritud ja relatsioonilisi mudeleid; kirjeldada samme, kuidas luua andmekaevandamiseks sobiv andmekogum. “Andmebaaside” kursuse osad on: loengud - üks loeng on 1.5 tundi pikk ja iga kord tutvustatakse kursuse uut osa. Lahendus tuleb laadida kursuse Moodle’i keskkonda. Moodle’i testid - paar korda kursuse jooksul saab lahendada Moodle’i keskkonnas teste, mis kontrollivad vastaja kursuse jooksul omandatud teadmisi. rühmatöö - kui kursusel on piisavalt palju teadmisi omandatud, saavad tudengid moodustada kahe- kuni kolmeliikmelised rühmad, võib ka üksi olla, ja valida valdkonna, millele nad andmebaasi loovad. eksam - tudengite teadmisi kontrollitakse kursuse lõpus eksamiga. Kursusel kasutatakse e-õppe keskkonda Moodle. Seal saavad õpilased ligipääsu loenguslaididele, kodutöö ülesannetele, testidele ja sinna laetakse üles ka kursuse jooksul valminud rühmatööd. [] “Andmebaaside” kursuse probleemide analüüs Kursusel on osalejaid umbes 250 ja valdav enamus on esmakursuslased, kes alles kohanevad ülikooli elu, nõuete ja rutiiniga. Sellest tingituna otsustati uurida automaatkontrolli võimalusi, mida oleks võimalik rakendada edaspidi kui kursust loetakse. Uues Tartu Ülikooli Delta õppehoones, kus kursust loetakse, ei ole tasapinnalisi suuri klasse, kus saaks eksamit läbi viia suurema hulga inimestega. Automaatne tagasiside on hea mitmel põhjusel: aja säästmine, sest programm töötab kiiremini kui inimene raha säästmine, sest manuaalne/kirjalik (?) testide kontrollimine ja tagasiside koostamine võtab palju aega inimliku vea ära hoidmine [9] Automaatse hindamise vajalikkus Programmeerimises muutuvad järjest populaarsemaks MOOC (Massive Open Online Courses) kursused ja mida rohkem on osavõtjaid, seda rohkem on programme, mis vajavad ülevaatamist, tagasisidet ja hindamist. Selleks, et kursuse läbiviijatel oleks töö lihtsam ja rohkem kursusel osalejaid saaksid kiiremini vajalikku abi või tagasisidet oma tööle, on automaatse tagasiside ja hindamise programmid vajalikud [10]. Iga vastust hinnatakse numbriliselt ja terve kursuse peale on kasutada ainult üks täheline hinde skaala, mida kasutatakse ülikoolis lõpphinde määramisel. ÕISi ei saa hindeid üle kanda, kui kursusel olev hinne ei kuulu õigesse hindesüsteemi, näiteks lõpphindeks on tähtede asemel arvestatud/mittearvestatud või punktid. Kui kursusel õppija pole Moodle’i kursusele sisenenud või pole sooritanud ühtegi ülesannet, siis kandub ÕISi protokolli automaatselt „mitteilmunud“ [12]. Olenevalt kursusel omandatud hinnete kujust ja lõpphinde vormingust tuleb luua valem. Lõpphinde väljapaneku üks tingimustest võib olla, kas kõik kursusel olnud testid on saadud hindele „arvestatud“ ja vastasel juhul on terve kursus mittearvestatud [14]. Murelahendaja Murelahendaja on samm-sammuline tõrkeotsija, mis on loodud kursustele “Programmeerimise alused” ja “Programmeerimine maalähedaselt”. Olemuselt on see universaalne ja seda saab rakendada mistahes kursuse puhul, aga ka organisatoorse teabe edastamise abilisena. Veebirakenduse eesmärk on lasta kursusel osalejatel luua ise tõrkeotsijaid, et oma koodi hinnata ja leida koodis peituv viga, kui kood ei lähe kontrollist vigadeta läbi. Vello Vaherpuu, kes on Murelahendaja looja, sõnul peaks veebirakendus olema rakendatav ka teistele kursustele .
| “Andmebaaside” kursuse kirjeldus ja kursuse probleemide analüüs “Andmebaaside” kursuse kirjeldus “Andmebaasid” , koodiga LTAT. 03.004, on 6 EAP mahuline kursus , millel toimub iga nädal üks loeng ja üks praktikum, kokku 16 loengut ja 16 praktikumi. [...] Loengud kestavad 1.5 tundi ja toimuvad üks kord nädalas auditooriumis, tervele kursusele korraga. [...] Kui keegi kursusel osalejatest puudus loengust, aga soovib loengupunkti saada, saab loengu materjali läbi lugeda ja esitada lahenduse elektrooniliselt
| Kursus lõpeb eksamiga, kus kontrollitakse peamiselt loengutes õpitud materjali. [] “Andmebaaside” kursus kuulub esimese aasta informaatikute kevadsemestri kohustuslike kursuste hulka. See kursus kuulub ka matemaatikute, matemaatiliste statistikute, eesti ja soome-ugri keeleteaduse ja arvutitehnikute õppekavasse 2019/2020 õppeaastal. Õppekavade paljususe ja mõnede mainitud erialade tudengite suure arvu tõttu on antud kursusel palju tudengeid, viimasel kolmel aastal ca 250 igal aastal. [] „Andmebaaside“ kursuse lõpphinne kujuneb mitme alamgrupi põhjal.
| Eksamil tuleb saada vähemalt 15 punkti, et eksamist läbi saada, aga see ei tähenda, et kursus on edukalt sooritatud. Kogudes igast alamgrupist miinimumpunktid (49), ei saa kursust positiivse hindega lõpetada. Kursusel positiivse hinde saamiseks- tuleb saada vähemalt 51 punkti. [] Andmebaaside kursuse eesmärk on “Anda ülevaade andmebaaside loomise ja käsitlemise vahenditest, tutvustada andmebaaside teooria kasulikke resultaate, andmemudelite ehitamise vahendeid ja mudeli headuse kriteeriume, edastada oskusi andmemudelite ja andmebaaside loomiseks ja kasutamiseks.” “Andmebaaside” kursuse läbinud tudeng oskab: kirjeldada andmebaase SQL-keeles; kirjutada päringuid SQL keeles andmebaasidele; ehitada andmemudeleid; kirjutada päringuid SQL-s, relatsioonarvutustes ja relatsioonalgebras; kasutada relatsioonilise mudeli teooriat andmebaasi kirjeldamiseks; normaliseerida andmebaasiskeeme; koostada erinevaid vaateid andmebaasis; võrrelda Objekt-orienteeritud ja relatsioonilisi mudeleid; kirjeldada samme, kuidas luua andmekaevandamiseks sobiv andmekogum.
| Lahendus tuleb laadida kursuse Moodle’i keskkonda. Moodle’i testid - paar korda kursuse jooksul saab lahendada Moodle’i keskkonnas teste, mis kontrollivad vastaja kursuse jooksul omandatud teadmisi. rühmatöö - kui kursusel on piisavalt palju teadmisi omandatud, saavad tudengid moodustada kahe- kuni kolmeliikmelised rühmad, võib ka üksi olla, ja valida valdkonna, millele nad andmebaasi loovad. [...] eksam - tudengite teadmisi kontrollitakse kursuse lõpus eksamiga. Kursusel kasutatakse e-õppe keskkonda Moodle. Seal saavad õpilased ligipääsu loenguslaididele, kodutöö ülesannetele, testidele ja sinna laetakse üles ka kursuse jooksul valminud rühmatööd. [] “Andmebaaside” kursuse probleemide analüüs Kursusel on osalejaid umbes 250 ja valdav enamus on esmakursuslased, kes alles kohanevad ülikooli elu, nõuete ja rutiiniga
| ÕISi ei saa hindeid üle kanda, kui kursusel olev hinne ei kuulu õigesse hindesüsteemi, näiteks lõpphindeks on tähtede asemel arvestatud/mittearvestatud või punktid. Kui kursusel õppija pole Moodle’i kursusele sisenenud või pole sooritanud ühtegi ülesannet, siis kandub ÕISi protokolli automaatselt „mitteilmunud“ [12]. [...] Olenevalt kursusel omandatud hinnete kujust ja lõpphinde vormingust tuleb luua valem. Lõpphinde väljapaneku üks tingimustest võib olla, kas kõik kursusel olnud testid on saadud hindele „arvestatud“ ja vastasel juhul on terve kursus mittearvestatud [14
tagasiside 21x | Automaatne kontroll Automaatset kontrolli võib jagada kaheks osaks: automaatseks hindamiseks ja automaatseks tagasisideks . [] Automaatne tagasiside “ Tagasiside ” all on link dokumendile, kuhu on kogutud tagasiside definitsioonide ja vajalikkuse materjale. Automaatne tagasiside aitab üliõpilastel saada kiiremat tagasisidet oma tööle, ja see soodustab õppimist (leia failist õige allikas). Hea tagasiside koosneb kolmest osast: eesmärkide seadmine tagasiside andmine, hetkeolukorra kohta soovituste andmine, kuidas saada paremaks [7] Kohe saadaval tagasisidel on leitud palju eeliseid aeglase tagasiside saamise ees [8]. Automaatne tagasiside on hea mitmel põhjusel: aja säästmine, sest programm töötab kiiremini kui inimene raha säästmine, sest manuaalne/kirjalik (?) testide kontrollimine ja tagasiside koostamine võtab palju aega inimliku vea ära hoidmine [9] Automaatse hindamise vajalikkus Programmeerimises muutuvad järjest populaarsemaks MOOC (Massive Open Online Courses) kursused ja mida rohkem on osavõtjaid, seda rohkem on programme, mis vajavad ülevaatamist, tagasisidet ja hindamist. Selleks, et kursuse läbiviijatel oleks töö lihtsam ja rohkem kursusel osalejaid saaksid kiiremini vajalikku abi või tagasisidet oma tööle, on automaatse tagasiside ja hindamise programmid vajalikud [10]. Õpetajad saavad lasta programmil anda õpilastele automaatset tagasisidet , mis võimaldab õpilastel oma vigu koheselt parandada. Tagasisides antakse võimalus ka korrigeerimistoiminguid vaadata ja nende põhjal parandusi teha [17]. Kuigi tudengi oskusi ei saa täismõõdus hinnata TestSQL-is tagasiside põhjal, teeb see programm tagasiside andmise natuke lihtsamaks ja kiiremaks [18]. Kui tudeng saaks näidata oma koodi ja andmebaasi ning leida Murelahendaja abil, kus on tema koodis viga, kui seda või neid peaks leiduma, siis oleks automaatne tagasiside kiireim moodus õige lahenduse juurde jõudmiseks [2].
| [] Automaatne tagasiside “ Tagasiside ” all on link dokumendile, kuhu on kogutud tagasiside definitsioonide ja vajalikkuse materjale. Automaatne tagasiside aitab üliõpilastel saada kiiremat tagasisidet oma tööle, ja see soodustab õppimist (leia failist õige allikas). Hea tagasiside koosneb kolmest osast: eesmärkide seadmine tagasiside andmine, hetkeolukorra kohta soovituste andmine, kuidas saada paremaks [7] Kohe saadaval tagasisidel on leitud palju eeliseid aeglase tagasiside saamise ees [8]. Automaatne tagasiside on hea mitmel põhjusel: aja säästmine, sest programm töötab kiiremini kui inimene raha säästmine, sest manuaalne/kirjalik (?) testide kontrollimine ja tagasiside koostamine võtab palju aega inimliku vea ära hoidmine [9] Automaatse hindamise vajalikkus Programmeerimises muutuvad järjest populaarsemaks MOOC (Massive Open Online Courses) kursused ja mida rohkem on osavõtjaid, seda rohkem on programme, mis vajavad ülevaatamist, tagasisidet ja hindamist. Selleks, et kursuse läbiviijatel oleks töö lihtsam ja rohkem kursusel osalejaid saaksid kiiremini vajalikku abi või tagasisidet oma tööle, on automaatse tagasiside ja hindamise programmid vajalikud [10].
selgitus 17x | Moodle’is saab kasutada testis 19 erinevat küsimuste tüüpi: valikvastused Selgitus : vastusevariandid on ette antud ja tuleb valida üks või mitu õiget. Näide: Automaatkontroll: Jah õige/vale Selgitus : antakse ette kaks vastusevarianti: Õige ja Valge. Näide: Automaatkontroll: Jah lühivastus Selgitus : küsimusele saab vastata ühe või paari sõnaga. Näide: Automaatkontroll: Jah arvuline vastus Selgitus : küsimuse vastuseks on arv, millele võib järgneda ühik. Näide: Automaatkontroll: Jah arvutusülesanne Selgitus : tekstülesandes arvutatakse valemi järgi vastus. Näide: Automaatkontroll: Jah essee Selgitus : küsimusele oodatakse pikka tekstilist vastust. Näide: Automaatkontroll: Ei vastavusse seadmine Selgitus : etteantud variantide hulgast tuleb leida õiged paarid. Näide: Automaatkontroll: Jah lünktekst Selgitus : teksti sees on lüngad ja lahendaja saab sisestada lünka ise sõna või valida rippmenüüst õige sõna. Näide: Automaatkontroll: Jah lihtne arvutusülesanne Selgitus : arvutusülesanne, kus muutujate väärtused on ette antud ja vastaja peab valima nende seast. Näide: Automaatkontroll: Jah valikvastustega arvutusülesanne Selgitus : kombinatsioon järgmistest ülesannetest: valikvastustega küsimused + arvutusülesanded. Näide: Automaatkontroll: Jah keemia (molekulid ja võrrandid) Selgitus : vastuseks saab joonistada keemilise molekuli või võrrandi. Näide: Automaatkontroll: Jah lohista pildile Selgitus : küsimuseks on pilt ja vastaja peab lohistama pildile olevatesse lünkadesse õiged tekstid või pildid. Näide: Automaatkontroll: Jah lohista teksti Selgitus : lünktekst, kus on sõnad ette antud ja õiged vastused tuleb õigetesse kohtadesse lohistada. Näide: Automaatkontroll: Jah lohistatavad märgised Selgitus : taustapildile kukutusaladele lohistatakse erinevaid märgiseid, mis on ette antud. Näide: Automaatkontroll: Jah reastamine Selgitus : etteantud tekst või pildid tuleb reastada õiges järjekorras. Näide: Automaatkontroll: Jah regulaaravaldisega lühivastus Selgitus : laseb vastuseks sisestada sõna või fraasi (pannakse kirja erimärkide abil).
| Moodle’is saab kasutada testis 19 erinevat küsimuste tüüpi: valikvastused Selgitus : vastusevariandid on ette antud ja tuleb valida üks või mitu õiget. Näide: Automaatkontroll: Jah õige/vale Selgitus : antakse ette kaks vastusevarianti: Õige ja Valge. Näide: Automaatkontroll: Jah lühivastus Selgitus : küsimusele saab vastata ühe või paari sõnaga. [...] Näide: Automaatkontroll: Jah arvuline vastus Selgitus : küsimuse vastuseks on arv, millele võib järgneda ühik. Näide: Automaatkontroll: Jah arvutusülesanne Selgitus : tekstülesandes arvutatakse valemi järgi vastus. [...] Näide: Automaatkontroll: Jah essee Selgitus : küsimusele oodatakse pikka tekstilist vastust. [...] Näide: Automaatkontroll: Ei vastavusse seadmine Selgitus : etteantud variantide hulgast tuleb leida õiged paarid. [...] Näide: Automaatkontroll: Jah lünktekst Selgitus : teksti sees on lüngad ja lahendaja saab sisestada lünka ise sõna või valida rippmenüüst õige sõna. [...] Näide: Automaatkontroll: Jah lihtne arvutusülesanne Selgitus : arvutusülesanne, kus muutujate väärtused on ette antud ja vastaja peab valima nende seast. Näide: Automaatkontroll: Jah valikvastustega arvutusülesanne Selgitus : kombinatsioon järgmistest ülesannetest: valikvastustega küsimused + arvutusülesanded. [...] Näide: Automaatkontroll: Jah keemia (molekulid ja võrrandid) Selgitus : vastuseks saab joonistada keemilise molekuli või võrrandi. [...] Näide: Automaatkontroll: Jah lohista pildile Selgitus : küsimuseks on pilt ja vastaja peab lohistama pildile olevatesse lünkadesse õiged tekstid või pildid. Näide: Automaatkontroll: Jah lohista teksti Selgitus : lünktekst, kus on sõnad ette antud ja õiged vastused tuleb õigetesse kohtadesse lohistada. Näide: Automaatkontroll: Jah lohistatavad märgised Selgitus : taustapildile kukutusaladele lohistatakse erinevaid märgiseid, mis on ette antud. [...] Näide: Automaatkontroll: Jah reastamine Selgitus : etteantud tekst või pildid tuleb reastada õiges järjekorras. Näide: Automaatkontroll: Jah regulaaravaldisega lühivastus Selgitus : laseb vastuseks sisestada sõna või fraasi (pannakse kirja erimärkide abil). [...] Näide: Automaatkontroll: jah vali puuduvad sõnad Selgitus : tekstis iga lünga juures on etteantud vastusevariandid
loeng 18x | 03.004, on 6 EAP mahuline kursus, millel toimub iga nädal üks loeng ja üks praktikum, kokku 16 loengut ja 16 praktikumi. Loengud kestavad 1.5 tundi ja toimuvad üks kord nädalas auditooriumis, tervele kursusele korraga. Loengutes antakse kohalolekukontrolli asemel iga kord väike nn. loenguülesanne, mille lahendamine võtab aega kuni 5 min. Kui keegi kursusel osalejatest puudus loengust , aga soovib loengupunkti saada, saab loengu materjali läbi lugeda ja esitada lahenduse elektrooniliselt. Loengutes lahendatakse loenguülesandeid ja pärast praktikume antakse kodutöid, kokku antakse koju lahendada 7 kodutööd. Kursus lõpeb eksamiga, kus kontrollitakse peamiselt loengutes õpitud materjali. Loengud annavad kuni 18 punkti, minimaalselt tuleb koguda 6 punkti. [] Tudeng omandab eelloetletud oskused loengute , loenguülesannete, praktikumide, kodutööde, testide, rühmatöö ja eksami abil. “Andmebaaside” kursuse osad on: loengud - üks loeng on 1.5 tundi pikk ja iga kord tutvustatakse kursuse uut osa. Loengu ajal on võimalik punkte teenida lahendades väiksemaid ülesandeid antud loengu teemal. praktikumid - üks praktikum on 1.5 tundi pikk ja enamustes praktikumides õpitakse SQL-keelt, mida loengutes ei õpetata. Ainult osades parkitumides käsitletakse loengute materjale. Kõige suuremad on Delta hoones tõusva põrandaga ruumid, mis sobivad loengute läbiviimiseks, aga mitte eksamiteks.
| 03.004, on 6 EAP mahuline kursus, millel toimub iga nädal üks loeng ja üks praktikum, kokku 16 loengut ja 16 praktikumi. [...] Loengud kestavad 1.5 tundi ja toimuvad üks kord nädalas auditooriumis, tervele kursusele korraga. Loengutes antakse kohalolekukontrolli asemel iga kord väike nn. loenguülesanne, mille lahendamine võtab aega kuni 5 min. [...] Kui keegi kursusel osalejatest puudus loengust , aga soovib loengupunkti saada, saab loengu materjali läbi lugeda ja esitada lahenduse elektrooniliselt. [...] Loengutes lahendatakse loenguülesandeid ja pärast praktikume antakse kodutöid, kokku antakse koju lahendada 7 kodutööd
| [] Tudeng omandab eelloetletud oskused loengute , loenguülesannete, praktikumide, kodutööde, testide, rühmatöö ja eksami abil. “Andmebaaside” kursuse osad on: loengud - üks loeng on 1.5 tundi pikk ja iga kord tutvustatakse kursuse uut osa. Loengu ajal on võimalik punkte teenida lahendades väiksemaid ülesandeid antud loengu teemal. praktikumid - üks praktikum on 1.5 tundi pikk ja enamustes praktikumides õpitakse SQL-keelt, mida loengutes ei õpetata. Ainult osades parkitumides käsitletakse loengute materjale.
eksam 13x | Kursus lõpeb eksamiga , kus kontrollitakse peamiselt loengutes õpitud materjali. Eksamil on võimalik teenida 30 punkti ja vajalik on kätte saada pooled. Kõikidest eksamile eelnevatest alamgruppidest tuleb koguda vähemalt 34 punkti, muidu eksamile ei saa. Eksamil tuleb saada vähemalt 15 punkti, et eksamist läbi saada, aga see ei tähenda, et kursus on edukalt sooritatud. [] Tudeng omandab eelloetletud oskused loengute, loenguülesannete, praktikumide, kodutööde, testide, rühmatöö ja eksami abil. eksam - tudengite teadmisi kontrollitakse kursuse lõpus eksamiga . Mida suurem on pagas, kust saab vajadusel eksamiülesannete variante võtta, seda kergem on õppejõududel eksamite eel. Uues Tartu Ülikooli Delta õppehoones, kus kursust loetakse, ei ole tasapinnalisi suuri klasse, kus saaks eksamit läbi viia suurema hulga inimestega. Kõige suuremad on Delta hoones tõusva põrandaga ruumid, mis sobivad loengute läbiviimiseks, aga mitte eksamiteks .
| Eksamil on võimalik teenida 30 punkti ja vajalik on kätte saada pooled. [...] Kõikidest eksamile eelnevatest alamgruppidest tuleb koguda vähemalt 34 punkti, muidu eksamile ei saa. Eksamil tuleb saada vähemalt 15 punkti, et eksamist läbi saada, aga see ei tähenda, et kursus on edukalt sooritatud
| Mida suurem on pagas, kust saab vajadusel eksamiülesannete variante võtta, seda kergem on õppejõududel eksamite eel. Uues Tartu Ülikooli Delta õppehoones, kus kursust loetakse, ei ole tasapinnalisi suuri klasse, kus saaks eksamit läbi viia suurema hulga inimestega. Kõige suuremad on Delta hoones tõusva põrandaga ruumid, mis sobivad loengute läbiviimiseks, aga mitte eksamiteks . Eksamiteks ei kõlba nad seetõttu, et tagareast on eesistujate lahendused paremini nähtavad kui tasase pinnaga klassiruumis.