Browsing by Author "Rohtla, Mehis"
Now showing 1 - 1 of 1
Results Per Page
Sort Options
Item Otolith sclerochronological studies on migrations, spawning habitat preferences and age of freshwater fishes inhabiting the Baltic Sea(2015-04-15) Rohtla, MehisOtoliidid ehk kuulmekivikesed on luukalade sisekõrvas paiknevad kaltsiumkarbonaadist struktuurid. Otoliidid kasvavad analoogselt puude kasvuringidele ja seetõttu saab nende abil määrata kala vanust ja kasvukiirust. Peale selle talletavad otoliidid ümbritsevast veelisest keskkonnast keemilisi elemente, mida saab kasutada kalade rännete ja päritolu uurimiseks. Käesoleva töö eesmärkideks oli uurida Läänemeres elavate mageveekalade rändeid, kudepaiga eelistusi ja vanuselist struktuuri, kasutades selleks otoliitidest saadud informatsiooni. Uurimisalused liigid (haug, luts, säinas) on olulised tööndus- ja/või harrastuspüügi objektid, kes üldjuhul koevad magevees. Läänemere madal soolsus võimaldab aga mitmetel mageveeliikidel elada ja ka sigida riimvees. Väinamere haugi, lutsu ja säina puhul oli mageveesigimine suuresti valdav. Varasemad uurijad on väitnud, et Väinameres esineb arvukalt haugi ja säina koelmuid. Käesoleva töö tulemused neid väiteid aga ei kinnitanud. Tõenäoliselt on Väinamere kudealade kvaliteet haugi ja säina jaoks halvenenud. Säina puhul leidsime ka, et Käina ja Saunja lahes on jõgedes kudemise osakaal praktiliselt olematu – enamus kalu koeb magestunud merelahtedesse ning jõgedesse teadmata põhjusel ei tungi. Matsalu lahes seevastu oli valdav enamus säinaid sündinud jõgedes. Uuritud liikide Väinameres elavate asurkondade säilitamiseks ja/või suurendamiseks tuleks kaitsta ja/või taastada olulisemaid kudemiseks sobilike mageveekogusid. Väinamere haugi, lutsu ja säina ränded mage- ja riimvee vahel olid mitmekülgsed ning ühte, liigile omast, rändemustrit välja tuua ei saa. Otoliitide keemilised rändeprofiilid näitasid, et uuritud liigid kasutavad erisuguseid elukäigu strateegiaid – näide elukäigu plastilisusest, mis võimaldab liigil hakkama saada muutuvate keskkonnatingimuste puhul. Saadud teadmisi saab rakendada kalavarude paremaks majandamiseks ja looduskaitseliste tegevuste läbiviimiseks. Lutsu kasvukiirused Matsalu ja Saunja lahes olid nooremates vanusegruppides suurimad, mis Läänemeres või selle valgalal eales registreeritud. Kalandusliku ja ökoloogilise kasu suurendamiseks võiks lutsule meres ja sinna suubuvate jõgede alamjooksudel kehtestada sama alammõõdu, mis Peipsis ja Võrtsjärves (täispikkus 40 cm). Säina vanuseline koosseis varieerus oluliselt Käina, Matsalu ja Saunja lahe kudekarjade vahel. Käina lahes olid valdavad noored, keskmiselt 5–7 aasta vanused isendid. Seevastu Matsalu ja Saunja lahes olid valdavad vanad, keskmiselt 11–16 aastased isendid. Töö tulemused näitasid, et Matsalu ja Saunja lahes esinevad suured probleemid säina täiendi tekkel.