Geneetiliste markerite mõju muutlikkust kirjeldavad meta-analüüsi mudelid
dc.contributor.advisor | Möls, Märt, juhendaja | et |
dc.contributor.author | Klement, Riho | et |
dc.contributor.other | Tartu Ülikool. Matemaatika-informaatikateaduskond | et |
dc.contributor.other | Tartu Ülikool. Matemaatilise statistika instituut | et |
dc.date.accessioned | 2013-07-02T11:50:58Z | |
dc.date.available | 2013-07-02T11:50:58Z | |
dc.date.issued | 2013-06-11 | |
dc.description.abstract | Üha arenevate teadussaavutuste toel viiakse läbi aina rohkem ja rohkem uuringuid üle kogu maailma pea kõigis eluvaldkondades. On selge, et kogu maailma inimesi hõlmavat uuringut ei ole võimalik korraldada. Küll aga on võimalik uurida ühte ja sama asja väga paljudes erinevates inimrühmades. Tulemuseks on mingi väiksema üldkogumi kohta käivad tulemused ja seosed. Sageli on kasutusel väga erinev metoodika, millest tulenevalt on uuringutel erinev hindamistäpsus. Samuti võivad uuringutulemusi mõjutada asukohamaast tulenevad iseärasused. Et oleks võimalik kõiki ühelaadseid uuringutulemusi kuidagi üldistada, selleks ongi kasutusel meta-analüüs. Meta-analüüsi mõiste defineeris 1976. aastal Gene Glass, kui suure hulga üksikuuringute tulemuste statistilise analüüsi eesmärgiga võtta kokku uuringute tulemusi. Meta-analüüsi tehnikaid kasutati aga juba palju varem. Karl Pearson (1904) rakendas tüüfuse vaktsiini uuringutes leitud korrelatsioonikoefitsientide kombineerimiseks kohaldatud meetodit. Leonhard Henry Caleb Tippet (1931) ja Ronald Fisher (1932) esitlesid meetodeid p-väärtuste kombineerimiseks. Käesolevas töös tutvustatakse meta-analüüsi läbiviimiseks sobivaid meetodeid ning kasutades tutvustatud meetodeid, uuritakse inimese pikkusega seotud geneetiliste markerite mõjusid. Uuritakse, miks erinevates uuringutes näib sama geneetilise markeri mõju olevat erinev ning kas ka erinevate markerite hinnatud mõjude vahel võib olla korreleeritust. Magistritöö koosneb kolmest peatükist. Esimeses peatükis tuuakse ülevaade metaanalüüsis kasutatavast teoreetilisest taustast. Teine peatükk keskendub praktiliseks analüüsiks olemasolevate andmete kirjeldamisele. Viimases peatükis kirjeldatakse läbiviidud analüüsi käiku ja sellest saadud tulemusi. Analüüsi läbiviimiseks ning illustreerivate jooniste tegemiseks on kasutatud tarkvarapaketti R. Autori koostatud programmikood on ära toodud töö lõpus olevas lisas 2. Töö kirjutamisel on kasutatud tekstitöötlusprogrammi MiKTeX. | et |
dc.identifier.uri | http://hdl.handle.net/10062/31634 | |
dc.language.iso | et | et |
dc.publisher | Tartu Ülikool | et |
dc.subject.other | magistritööd | |
dc.title | Geneetiliste markerite mõju muutlikkust kirjeldavad meta-analüüsi mudelid | et |
dc.type | Thesis | et |