Browsing by Author "Leas, Riin"
Now showing 1 - 2 of 2
Results Per Page
Sort Options
Item Koolikiusamise pealtnägemine: kõrvalseisjate psühholoogiline heaolu(Tartu Ülikool, 2020) Leas, Riin; Schults, Astra, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaalteaduste valdkond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutKäesoleva töö eesmärk oli uurida kiusamise kõrvalseisja rolli ja psühholoogilise heaolu seoseid, lisaks uuriti soolisi erinevusi kiusamise liikide osas. Uurimuses osales 61 õpilast viiest Eesti üldhariduskoolist, kelle vanus jääb vahemikku 13-16 eluaastat (M = 14,13, SD = 0,92). Õpilaste kogemust kiusaja, ohvri või kõrvalseisjana määratleti Olweuse kiusaja-ohvri küsimustiku abil ning psühholoogilist heaolu mõõdeti Kidscreen-52 küsimustikuga. Uuringust selgus, et kõrvalseisja rollis olevatel õpilastel, kes olid ühtlasi kiusamise ohvrid, oli madalam psühholoogiline heaolu võrreldes kõrvalseisjatega, keda ei olnud kiusatud. Samuti leiti, et poisid olid rohkem seotud verbaalse kiusamisega kui tüdrukud. Kiusamise ennetamise ja sekkumise seisukohast on oluline arvestada ohvriks olevate kõrvalseisjate võimalike vaimse tervise probleemidega.Item Negatiivsete ja positiivsete emotsioonide skaala struktuur Eesti elanikkonna valimil(Tartu Ülikool, 2015) Leas, Riin; Kreegipuu, Maie, juhendaja; Oitsalu, Maarja-Liis, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutAntud töö eesmärk on uurida eesti keelde kohandatud Negatiivsete ja Positiivsete Emotsioonide Skaala (Allik & Realo, 1997) faktorstruktuuri ja keskmisi skoore Eesti elanikkonna valimil (N = 500). Nagu eelnevate sarnaste uuringute puhul, selgusid ka siin kaks peamist emotsionaalse kogemuse dimensiooni, Üldine Negatiivne Emotsioon ja Üldine Positiivne Emotsioon. Need kirjeldasid kogu variatiivsusest kuni viis korda rohkem kui ükski teine faktor. Lisaks kahele üldisele skaalale leidsin ka 10 alaskaalat, millest kuus kuulusid Negatiivse Emotsiooni ja neli Positiivse Emotsiooni alla. Leides keskmisi skoore kõikidele skaaladele, ilmnesid osal neist ka soolised ja vanuselised erinevused. Lisaks uurisin kliinilise valimi (N = 100) keskmisi tulemusi, need erinesid peaaegu kõigil skaaladel (välja arvatud Lustlikkus ja Üllatus) märgatavalt normvalimi keskmistest. Kliinilise valimi puhul ei ilmnenud sugude ega vanusegruppide lõikes erinevusi.