Usuteaduskonna magistritööd – Master's theses
Permanent URI for this collection
Browse
Browsing Usuteaduskonna magistritööd – Master's theses by Author "Altnurme, Lea, juhendaja"
Now showing 1 - 12 of 12
Results Per Page
Sort Options
Item Eesti alternatiivmeditsiinidiskursuse iseloomujoonte kirjeldamine tervendajadiskursuse analüüsi põhjal(Tartu Ülikool, 2021) Kriit, Urmas; Altnurme, Lea, juhendaja; Tartu Ülikool. Usuteaduskond; Tartu Ülikool. Humanitaarteaduste ja kunstide valdkondItem Ekraanireligioon: populaarsete filmide ja telesarjade mõju Eesti noorte uskumustele(Tartu Ülikool, 2013-09-10) Kahro, Marek; Altnurme, Lea, juhendaja; Tartu Ülikool. Usuteaduskond. Praktilise teoloogia õppetool; Tartu Ülikool. UsuteaduskondPopkultuuri erinevatest kihtidest ainest ammutav massimeedia on kujunenud üheks olulisemaks jõuks, mis noorte teadmisi, maitset, käitumislaadi ja maailmavaadet mõjutab. Eesti noorte religioossed tõekspidamised on väga mitmekesised, kohati ka ebaselged ja täis vastuolusid, sest enamikel noortel ei ole kristlusega sügavamat sidet ning enamasti puudub ka oskus ja huvi usuteemadel rääkida. Suur osa usualasest teabest hangitakse iseseisvalt erinevatest meediakanalitest. Käesolevas töös võtsin vaatluse alla filmide ja telesarjade mõju Eesti noortele. Lugude jutustamine, näilise tegelikkuse loomine ja emotsioonide esilekutsumine on vahendid, mille abil ekraaniteose vaataja kaasatakse „teise maailma“, millele tal tavaelus ligipääs puudub. Filmide ja telesarjade vaatamine sarnaneb mõningatel hinnangutel koguni usulise rituaaliga. Ehkki ekraaniloomingus kasutatakse religioonidest, sealhulgas kristlusest laenatud ideid ja sümboleid, esitatakse neid teises kontekstis.Item Esoterismiuuringud ja okultism. Ernst Enno näitega(Tartu Ülikool, 2020) Lill, Siim; Altnurme, Lea, juhendaja; Tartu Ülikool. Usuteaduskond; Tartu Ülikool. Humanitaarteaduste ja kunstide valdkondMagistritöö alguses püstitasin kolm teesi, millele tahtsin oma uurimistööga kinnitust leida. Järgmisena annan aru, kas ja mil moel need teesid kinnistatud said. Esiteks hõikasin välja, et esoterismi koondmõiste alla kuuluv on tõsiseltvõetav akadeemiline uurimisala, mis vajab süvenenumat käsitlemist ning edasist eestikeelset arendamist. Keskendusin esoterismiuuringute ajaloole 20. sajandil ja selle negatiivse kuvandi järkjärgulisele kadumisele. Andsin ülevaate ka metodoloogilistest probleemidest ning piiritlesin olulisema kirjanduse ja autorid. Defineerisin mõningad põhimõisted (esoterism, okultism jt). Loodetavasti aitab see esimene pikem omakeelne uurimus sillutada teed edasistele uuringutele, mõistete ja meetodite selitamisele ja kinnistumisele. Magistritöö lõpus võin kindlalt väita, et see on meie kultuuri- ja religiooniloo uurimise oluline tahk. Teiseks postuleerisin teesi, et esoterismi eriomane ajalooline väljendusviis, mida tähistatakse mõistega „okultism“, on integraalne osa modernse maailma sünnist. Okultism on olnud tihedaslit seotud modernistlike kirjandus- ja kunstipraktikatega ning see pidev dialoog modernse maailmaga on aidanud mõlemat poolt kujundada. Püüdsin teesi piisavalt põhjendada ning näidata, et modernsuse selle tahu uurimine avab uusi vaatenurki, mida muidu ei mõistetaks. Magistritöö teise osa üks eesmärk oli piiritleda mõningad põhilised murekohad esoterismi ja modernismi poleemikas, piiritleda olulised mõisted akadeemilises diskussioonis ning anda ülevaade vastavasisulisest kirjandusest. Kolmandaks püüdsin eelmises kahes osas kirjeldatut rakendada Ernst Enno retseptsiooni laiendamisel. Enno on üks esimesi modernistlike kultuuriinimesi, kes aitas kujundada meie kaasaegset luulekeelt ja tuua Euroopa modernistlikke tuuli kodumaa pinnale. Siiani on tema esoteerikahuvi peetud kas marginaalseks või seostatud seda eeskätt ida religioossete õpetuste või kitsamalt teosoofiaga. Püüdsin tõestada, et Enno huvid olid palju mitmepalgelisemad ning et tema puhul on oluline roll kogu tollasel okultistlikul kultuurisfääril. Enno sarnaneb mõnes mõttes suure modernisti W. B. Yeatsiga, kellega võrldus võiks tuua edasisi huvitavaid tulemusi. Loodetavasti on see algne Enno esoterismiretseptsiooni laiendamine toeks edasistele viljakatele uuringutele. Kokkuvõtteks võib öelda, et kõik sissejuhatuses sõnastatu leidis pärast suure hulga kirjanduse läbitöötamist kinnitust ning võin puhta südamega magistritöö lõpetatuks lugeda. Ehk leidsid ka sina, kallis lugeja, siit miskit kasulikku ja mõtlemisväärset. Di vos incolumes custodiant!Item Indiaanilaagrid Eestis: ajalugu, kogemused ja religioossed tagamaad(Tartu Ülikool, 2021) Fred-Erik, Kerner; Altnurme, Lea, juhendaja; Tartu Ülikool. Usuteaduskond; Tartu Ülikool. Humanitaarteaduste ja kunstide valdkondTöös uuritakse vendade Urbide korraldatavat indiaanilaagrit. Selle algusaeg ulatub 1996. aastasse, mil vendade Urbidega koostöös käisid Eestis esimest korda indiaanlased. Uurimuse eesmärk on dokumenteerida vendade Urbide korraldatud indiaanilaagrite kujunemist, ajalugu ja seal osalenud inimeste kogemusi, et mõista, milline on olnud laagri ajalugu Eestis ning miks käib moderne eesti inimene taolises indiaanilaagris.Item Jehoova tunnistajad Eestis(Tartu Ülikool, 2014) Kanna, Liisi; Altnurme, Lea, juhendaja; Tartu Ülikool. UsuteaduskondItem Jooga mõju tervisele(Tartu Ülikool, 2024) Valmas, Laura Liis; Altnurme, Lea, juhendaja; Tartu Ülikool. Usuteaduskond; Tartu Ülikool. Humanitaarteaduste ja kunstide valdkondKäesoleva töö eesmärk oli uurida jooga mõju tervisele ja analüüsida, kuidas seda on teaduslikult uuritud eri kultuurides ja kontekstides. Samuti püüti mõista jooga religioosset mõõdet ning seda, kas ja kuidas see religioosne mõõde suhestub uue vaimsusega.Item Kogudusest eemale jäämise põhjused EELK Tallinna Toompea Kaarli Koguduse ja Seitsmenda Päeva Adventistide Tallinna I Koguduse liikmete kogemusjutustuste näitel(Tartu Ülikool, 2013-09-10) Kulp, Hele; Altnurme, Lea, juhendaja; Tartu Ülikool. Usuteaduskond. Praktilise usuteaduse õppetool; Tartu Ülikool. UsuteaduskondEelnevates apostaasiauuringutes on võetud kasutusele mitmeid vaatenurki erinevatelt teadusaladelt. Psühholoogilise lähenemisviisi puhul on püütud avastada isiksuseomadusi, mis viivad usu hülgamisele. Ainus omadus, mis on kindlalt leidnud kogudusest lahkujate kohta kinnitust, on avatud ja vaba mõtlemine. Viimaste uuringute kohaselt võib inimesel olla kaasasündinud psühholoogiline sättumus kas usu või uskmatuse suunas, mille avaldumisele aitavad kaasa sotsioloogilised tegurid. Sotsioloogilistest mõjuritest tähtsaim on perekond, kuid vähetähtsad pole ka kokkupuuted kogudusega ning ühiskonna mõju hariduse, meedia ja muude sotsiaalsete suhtlemise vormide kaudu, mis vahendavad väärtushinnanguid ja kultuuri.Item Neošamanistlike liikumiste tekkimisest ja vormidest ning nende paigutumisest Põhja-Euraasia traditsioonilise šamanismi konteksti Lõuna-Siberi rahvaste näitel(Tartu Ülikool, 2018) Tenno, Indrek; Altnurme, Lea, juhendaja; Tartu Ülikool. Usuteaduskond; Tartu Ülikool. Humanitaarteaduste ja kunstide valdkondKäesolevas magistritöös vaadeldi Lõuna-Siberi traditsioonilistel šamaanirahvastel postsovetlikul vabanemisajal tekkinud neošamanistlikke tunnusjooni, praktikaid ja vorme, ning võrreldi neid Põhja-Euraasia kui laiema baaskultuuriruumi traditsiooniliste šamanistlike fenomenidega. Eesmärgiks oli uurida šamanismi muutumist ja arenemist ühes kindlas piirkonnas, tehes seda läbi šamanismi struktuursete elementide kõrvutamise, et joonistuksid välja traditsiooniliste Lõuna-Siberi šamanismisüsteemide ja sama piirkonna samade rahvaste neošamanismivormide erinevused ja ühisosad. Seejuures käsitleti paralleelselt ka Lääne neošamanismi arenguid kui Lõuna-Siberi neošamanismi paratamatuid mõjutegureid ja uuriti nende mõjuulatust Lõuna-Siberi protsessidele. Käesolevas magistritöös esitati kolm uurimisküsimust, millest kaks esimest on omavahel loogilises sidusussuhtes. Esimene uurimisküsimus käsitleb üldisemalt neošamanismi olemuslikku suhestumist laiemas mõttes traditsioonilisse šamanismi, teine küsimus puudutab vaid Lõuna-Siberi šamanistlike kultuuride teisenemist. Vastused mõlemale küsimusele joonistusid töös välja Lõuna-Siberi neošamanisimi uurimise käigus, seejuures esimese küsimuse koondjäreldusi võib pidada töö peamise uurimisteema kõrvalsaaduseks, kuna Lõuna-Siberi šamanismimuutuste vaatlemiseks oli uurimisplatvormiks vaja paratamatult võtta laiemat tagapõhja kirjeldav positsioon, mille baasilt kitsam uurimisteema ka sellevõrra täpsemini välja paistaks ja eristuks.Item Pre-Christian beliefs and traditions in Georgia(Tartu Ülikool, 2013-10-04) Lindpere, Mirjam; Altnurme, Lea, juhendaja; Tartu Ülikool. UsuteaduskondItem Religioosse diskursuse konstrueerimine uue vaimsuse turundustekstides(Tartu Ülikool, 2017) Lepasaar, Siiri; Altnurme, Lea, juhendaja; Tartu Ülikool. Humanitaarteaduste ja kunstide valdkond; Tartu Ülikool. UsuteaduskondKäesoleva magistritööga uuriti diskursuse analüüsi meetodil religioosse diskursuse konstrueerimist uue vaimsuse sündmusturunduse tekstides. Tekstide allikana kasutati portaali Vikerkaaresild tegevuste rubriigis avaldatud tekste. Valimisse jõudsid 100 järjestikust kuulutust alates 18.veebruarist 2017. Otsiti vastuseid kolmele uurimisküsimusele: (1) Mil viisil on uus vaimsus oma pakkumises religioosne? (2) Kuidas kasutatakse sekulaarset ja religioosset keelt uue vaimsuse pakkumises? (3) Millised maagilis-religioossed diskursused on uues vaimsuses levinud?Item Tartu luteri koguduste leeri minemise põhjused pöördumisprotsessi valguses(Tartu Ülikool, 2021) Laas, Maria Made; Altnurme, Lea, juhendaja; Tartu Ülikool. Usuteaduskond; Tartu Ülikool. Humanitaarteaduste ja kunstide valdkondUurimus käsitleb Eesti Evangeelse Luteri Kiriku leeri minemise põhjusi religioosse pöördumisprotsessi valguses ja leeriõnnistuse saanute seotust kirikuga kolm aastat hiljem.Item Teadlase suhe teaduse ja religiooniga(Tartu Ülikool, 2016) Kangro, Anna-Stina; Altnurme, Lea, juhendaja; Kasak, Enn, juhendaja; Tartu Ülikool. Usuteaduskond