Psühholoogia üliõpilastööd – Student works in psychology
Permanent URI for this collection
Browse
Browsing Psühholoogia üliõpilastööd – Student works in psychology by Issue Date
Now showing 1 - 20 of 832
Results Per Page
Sort Options
Item Tartu Ülikooli imidž üliõpilaste ja õppejõudude hulgas ning ülikoolisisesed suhted 1994. aasta kevadel(Tartu Ülikool, 1994) Randpõld, Ave; Valk, Raivo; , juhendaja; Vihalemm, Peeter, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaalteaduste valdkond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutItem Mälu arengu uuring: erinevat tüüpi materjali organiseerimise seos meenutustulemusega(Tartu Ülikool, 1998) Seepter, Kristina; Toomela, Aaro, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutItem Liikumiskiiruse muutuse taju tingitud potentsiaalide analüüs ja kinemaatilise energia mudel : bakalaureusetöö(Tartu Ülikool, 2004) Uusberg, Andero; Allik, Jüri, juhendaja; Kreegipuu, Kairi, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutItem Impulsiivsuse ja riskeeriva liikluskäitumise seosed vereliistakute monoamiinide oksüdaasiga : bakalaureusetöö(Tartu Ülikool, 2004) Kurrikoff, Triin; Paaver, Marika, juhendaja; Harro, Jaanus, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutItem Tiigi efekt Eesti kõrgkoolide näitel: erinevused üliõpilaste akadeemilises enesetõhususes erineva akadeemilise selektiivsusega kõrgkoolides(Tartu Ülikool, 2011) Liivalaid, Liisi; Täht, Karin, juhendaja; Must, Olev, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutItem Toimimisotsuse varjamise neurokorrelaatide uurimine EEG meetodiga(Tartu Ülikool, 2012) Jänes, Liine; Bachmann, Talis, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutTänapäevastes psühholoogilistes ja neuroteaduslikes uuringutes on kujunenud aktuaalseks vaba tahte neurofüsioloogiliste korrelaatide uurimine. Eriti Libeti et al. (1983) tulemused sellest, et tegevuse valmisolekupotentsiaal (readiness potential – RP) algab varem, kui inimesed endale selle tegevuse kavatsust teadvustavad, on viinud rohketele aruteludele vaba tahte üle. Käesoleva urimuse eesmärgiks oli teada saada seda, kas inimestel on võimalik teadlikult ning tahtlikult valmisolekupotentsiaali mõjutada. Tulemustest selgus, et valmisolekupotentsiaali algusaeg on sõltuv sellest, kas inimesed proovivad oma toimimisotsust varjata või mitte. Seega on inimesel võimalik teadlikult ning tahtlikult valmisolekupotentsiaali mõjutada. Nii, nagu Libeti (1985) idee “vetostamisest”, et inimese vabal tahtel on roll otsuste langetamisel, leidsime ka meie oma tulemustes seda, et inimesel on võimalik valmisolekupotentsiaali mõjutada. Seega tekib küsimus, kas valmisolekupotentsiaal ütleb meile üldse midagi otsuste langetamise protsessi kohta või isegi selle protsessi ajalise kulgemise kohta.Item Testi tulemuse seos testi täitmise motivatsiooniga Tartu Ülikooli akadeemilise testi näitel(Tartu Ülikool, 2012) Silm, Gerli; Must, Olev, juhendaja; Täht, Karin, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutKäesolevas seminaritöös uuriti Tartu Ülikooli akadeemilise testi näitel, kuidas testi täitmise motivatsioon võib mõjutada testi tulemusi. Vaadeldi kahte gruppi inimesi, kes 2010. aastal täitsid akadeemilist testi. Üks grupp tegi seda kooli sisseastumise eesmärgil (N=1102), teine grupp kursuse „Tunne iseennast“ raames (N=143). Eeldati, et esimesel juhul ollakse rohkem motiveeritud testi täitma, kuna sellel on olulised tagajärjed ehk kõrge olulisus. Püstitati kaks hüpoteesi: 1) Ülikooli sisseastumise eesmärgil sooritatud akadeemilise testi tulemused on keskmiselt kõrgemad, kui „Tunne iseennast“ kursuse raames saadud testi tulemused; 2) Meeste puhul on tulemuste erinevus madala ja kõrge olulisusega testi puhul suurem kui naiste puhul. Mõlemad hüpoteesid leidsid kinnitust. Keskmised tulemused olid kõrge olulisusega testi puhul kõrgemad (efekti suurus d=0,35) ning motivatsiooniline tingimus mõjutas meessoost testitäitjaid (d=0,59) rohkem kui naissoost testitäitjaid (d=0,21).Item Enesehinnangu ja meisterlikkusest hoidumise eesmärkide roll noorsportlaste spordist väljalangemisel. Longituuduuring(Tartu Ülikool, 2012) Koorits, Gerd; Hannus, Aave, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutKäesoleva seminaritöö näol on tegemist longituuduuringu jätkuga (Utsal, 2008; Rattas, 2012), mille eesmärgiks on uurida enesehinnangu, saavutuseesmärkide, tajutava juhendamise ja spordile pühendumise rolli noorsportlaste spordist väljalangemisel. Uurimuse valim koosneb 214-st 2007/2008 Tartu linnas regulaarselt sporditegevusel osalenud lapsest (vanuses 7-13 aastat, neist 147 x-poisid, 67 y-tüdrukud) kes on vastavalt nende spordiga seotuse tüübile 2012. aastal jaotatud kolme rühma: a) samal spordialal jätkajad (n = 79), b) spordiala vahetanud (n = 77) ning c) sporditegemisest loobunud (n = 58). Käesoleva seminaritöö raames on kogutud kordusandmed spordiala vahetanud lastelt (n = 15), samal spordialal jätkajate kordusandmed (n = 55) on kogutud Rattase poolt (2012) ning sporditegemisest loobunud laste kohta kordusandmed puuduvad. Mõõtmisvahenditena on kasutatud Spordile Pühendumise Küsimustiku (eesti keeles Utsal, 2010; The Sport Commitment Model; Scanlan, Carpenter, Schmidt, & Keeler 1993), 2x2 Saavutusmotivatatsiooni Küsimustiku (eesti keeles Utsal, 2010; 2x2 Achievement Goals Questionnaire of Sport; Wang, Biddler & Elliot 2007), Rosenbergi Enesehinnangu Skaala (eesti keeles Pulmann & Allik, 2000; The Rosenberg Self-Esteem Scale; Rosenberg 1965) ning Spordi Eestvedamise Küsimustiku eesti keelde adapteeritud versioone (eesti keeles Sirge, 2008; Leadership Scale in Sport, LSS; Challadurai & Saleh, 1980). Tulemused näitasid, et madala enesehinnanguga lapsed on kõrgema meisterlikkusest hoidumise motivatsiooniga võrreldes keskmise või kõrge enesehinnanguga lastega. Samuti eristab sporditegemisest loobunud lapsi jätkajatest madala enesehinnangu ja kõrge meisterlikkusest hoidumise motivatsiooni kombinatsioon. Sellest tulenevalt võib arutleda, et madala enesehinnangu ning kõrge meisterlikkusest hoidumise motivatsioon võib ennustada sporditegevusest väljalangemist.Item Suhteline ilmajäetus ja rahulolek Eestis ja Rootsis: empiirilise võrdluse katse(Tartu Ülikool, 2012) Tobreluts, Talis; Kutsar, Dagmar, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutMinu seminaritöö eesmärgiks oli analüüsida relatiivse deprivatsiooni ja relatiivse gratifikatsiooni väljendumist võrdlevalt Eestis ja Rootsis. Maade valikut inspireerisid ühelt poolt riikide kuulumine eri heaolumudeli rühma ning teiselt poolt Eesti ja Rootsi suur erinevus sotsiaalse ebavõrdsuse (Gini koefitsient) näitajas. Lähtudes Wilkinsoni ja Picketti (2007) teooriast käsitlen relatiivset deprivatsiooni kui ebavõrdsetes ühiskondades levinud probleemi. Relatiivne deprivatsioon (RD) ehk suhteline ilmajäetus ja relatiivne gratifikatsioon (RG) ehk suhteline rahulolek on vaadeldavad indiviidi vajaduste rahuloleku skaala kahe otspunktina, millest esimesega on laialt Eesti uurijad tegelenud (Kutsar, 1995, 1997; Trumm ja Kasearu, 2009), teine aga on põhjendamatult tähelepanuta jäänud. Analüüs põhineb Euroopa Sotsiaaluuringu 2010. aasta andmetel; andmed analüüsisin statistikapaketiga SPSS 20. Analüüsist selgus, et võrdsustavas Rootsi ühiskonnas on RD grupp väiksem kui oluliselt ebavõrdsemas Eestis; mõlemas riigis on RD grupp kogenud RG grupiga võrreldes rohkem ilmajäetust; RD grupi keskmised enesetundehinnangud on mõlemas riigis negatiivse suunaga ning RD grupp on RG grupiga võrreldes keskmiselt sotsiaalpoliitiliselt võrdsustavama hoiakuga. AbstractItem Silmapilgutuste seosed subjektiivse väsimustunde ja CFF-mõõtmiste tulemustega(Tartu Ülikool, 2012) Vähi, Johannes; Kuldkepp, Nele, juhendaja; Kreegipuu, Kairi, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutKäesoleva uuringu eesmärk oli hinnata subjektiivsete (mõõdetuna Borg CR10-skaalal) ja objektiivsete (mõõdetuna vilkumise sulandumise kriitilise läve ehk CFF-meetodil) väsimusehinnangute suhet spontaansete silmapilgutuste parameetritega. Pilgutused ja väsimuse hinnangud salvestati enne ja pärast monotoonse loomuga katset. Leiti, et väsimuse kasvades silmapilgutused sagenesid; nende kestus pikenes ja intervallid vähenesid. Vastuolus seniste uuringutega leiti, et väsimuse kasvades tõusis ka pilgutuste keskmine amplituud. Tõenäoliselt peituvad selle põhjused katseisikutele antud instruktsioonis, milles neil paluti silmapilgutusi vältida. Kokkuvõttes leiti, et peale pilgutuste amplituudi, ei ennustanud CFFmõõtmised ega Borg CR10 vastused statistiliselt olulisel määral muid silmapilgutuste omadusi.Item Täidesaatvate funktsioonide roll 7-11 aastaste laste teksti mõistmisel(Tartu Ülikool, 2012) Kruus, Mari-Ann; Männamaa, Mairi, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutKäesoleva seminaritöö eesmärgiks on selgitada, kas ja kuidas täidesaatvad funktsioonid, mõjutavad tekstist arusaamist algklassides. Selleks viidi tavakoolis tavaprogrammi järgi õppivate 1.-3. klassi lastega läbi testipakett, mis mõõtis teksti mõistmist, vaba meenutamise võimet, suunatud meenutamise võimet, tähelepanu, töömälu, planeerimist, verbaalseid võimeid ja mitteverbaalset IQ-d. Tulemustest selgus, et teksti mõistmise ja täidesaatvate funktsioonide vahel olulisi seoseid ei ole, statistiliselt oluline seos esineb aga teksti mõistmise ja verbaalsete võimete vahel. Uuringu tulemused näitasid, et algklassides õppivate laste teksti mõistmist mõjutavaid täidesaatvaid funktsioone tuleks edaspidi uurida suurema valimiga ja kasutada teksti mõistmise hindamiseks ka teisi mõõtevahendeid.Item Vanematega suhete tajumine ja selle seos antisotsiaalse käitumisega(Tartu Ülikool, 2012) Sirol, Anne-Liis; Konstabel, Kenn, juhendaja; Saar, Kalev, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituut2010. aastal kaitses Kaidi Kübar magistritööd (Kübar, 2010), milles uuriti kinnipeetavate vanematega suhete tajumist, psühholoogilist kohanemist, alkoholi ja narkootikumide tarbimist ja isiksuseomadusi. Antud töö probleemiks oli suhteliselt väike kontrollgrupp, mille rahvuslik ja hariduslik jaotus erinesid oluliselt kinnipeetavate grupist. Käesoleva seminaritöö eesmärk on koguda suurem kontrollgrupp täisealistest kinnipidamisasutustes mitteviibinud inimestest ning võrrelda saadud tulemusi Kaidi Kübara poolt kogutud kinnipeetavate andmetega. Tulemused näitasid, et küsimustike sisemine kooskõla oli hea. Leiti, et võrreldes kontrollgrupiga tajuvad kinnipeetavad vanematega suhteid halvematena. Kontrollgrupi hulgas oli oluline seos psühholoogilise kohanemise ning emaga suhete tajumise osas, kuid oluline seos puudus isaga suhete tajumises. Psühholoogilise kohanemisega oli alkoholi ja narkootikumide tarvitamine oluliselt seotud. Psühholoogiliselt paremini kohanenud isikud kasutavad vähem narkootikume ja alkoholi. Kinnipeetavatel on EPIP-NEO skaalas kõrgem Neurootilisus ja Meelekindlus ning madalam Avatus.Item Kas nendel inimestel, kellel on kalduvus olla truudusetu, on kõrgem iha või mitte?(Tartu Ülikool, 2012) Suurväli, Sirle; Aavik, Toivo, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutKäesoleva uurimuse eesmärk oli uurida mittekliinilisel valimil seoseid truudusetuse ja seksuaalse iha taseme vahel. Katses osales 645 inimest, kellest 31% olid mehed ja 69% olid naised. Katseisikud pidid täitma online küsimustikud: Infidelity Scale, Sexual Desire Inventory, YSEX, väiteküsimustik, mis näitas soolisi erinevusi truudusetusesse suhtumisel ja lisaks sotsiodemograafilised andmeid. Leiti kolm olulist seost, esiteks, meeste seksuaalse iha tase on kõrgem kui naistel. Teiseks, iha ja truudusetuse vahel leiti positiivne seos (rs=.20, p<.00). Kolmandaks oli truudusetuse ja seksuaalvahekorda astumise füüsiliste põhjuste vahel positiivne seos (rs=.13, p<.01).Item Sündmuspotentsiaalid skemaatiliste näoväljenduste korral(Tartu Ülikool, 2012) Sibolt, Oliver; Kreegipuu, Kairi, juhendaja; Kuldkepp, Nele, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutKäesoleva uurimistöö eesmärgiks oli uurida aju automaatset vastust erinevustele stimulatsioonis nägemismodaalsuses skemaatiliste emotsionaalsete näostiimulite korral, olles suurema grandiprojekti esimeseks uuringuks. Rakendati oddball ja optimum paradigmasid ja stiimulitena kasutati vihast, rõõmsat ja neutraalset skemaatilist näokujutist. Lisaks vaadeldi, kas rõõmsa ja vihase deviantstiimuli sündmuspotentsiaalide erinevused neutraalsest standardstiimulist võiksid esile kutsuda visuaalset mittekokkulangemise negatiivsuse (vMMN) sarnast komponenti ning millises ajavahemikes selline vMMN-i taoline komponent võiks ilmneda. Vihase deviantstiimuli sündmuspotentsiaalid hakkasid neutraalsest standardstiimulist kuklapiirkonnas erinema varem (110 ms oddball paradigmas; 140 ms optimum paradigmas), kui rõõmsa deviantstiimuli sündmuspotentsiaalid neutraalsest standardstiimulist (nii optimum kui oddball paradigmas alates 160 ms). Visuaalse mittekokkulangevuse negatiivsuse sarnane komponent ilmnes 140-180 ms ja 260-340 ms pärast stiimuli esitamist. Tulemuste paremaks tõlgendamiseks on vajalik edasine ning täpsem andmeanalüüs.Item Differences in self-evaluations of male and female students of the institutes of higher education of Estonia(Tartu Ülikool, 2012) Künnapas, Mikk; Täht, Karin, juhendaja; Must, Olev, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutMy aim in the present seminar paper was to find out whether the scores for males and females differ in academic and general self-efficacy, and in extrinsic and intrinsic motivation. Self-evaluations where measured with the academic self-efficacy scale (Üpraus, 2009), the Estonian version of the General Self-Efficacy Scale (Rimm and Jerusalemm, 1999) and the Estonian version of the Academic Motivation Scale (AMS-C 28) (Mägi, 2011). I used the SPSS program for my data analysis. The results showed that compared to males, females’ extrinsic motivation is significantly higher. The effect size is d=-0.416. Also females have higher intrinsic motivation than males. The effect size is d=-0.348. Additionally, females had higher mean level of academic self-efficacy than males. The effect size is d=-0.307. Only in general self-efficacy there were no significant gender differences found. Effect size is d=0.295.Possible reasons for the results are discussed and also the possibilities for further research.Item 5-15 küsimustiku kohandamine eesti keelde väga madala sünnikaaluga sügavalt enneaegsena sündinud laste valimil(Tartu Ülikool, 2012) Lust, Monika; Tänavsuu, Triinu, juhendaja; Elias, Ailen, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutSeminaritöö peamiseks eesmärgiks oli 5-15 (FTF) küsimustiku (Parent questionnaire for evaluation of development and behaviour in 5 – 15-year old children) kohandamine eesti keelde ning selle kliinilise valiidsuse kontrollimine väga madala sünnikaaluga sügavalt enneaegsena sündinud laste valimil (valimisse kuulus 27 last). 5- 15 vanemaküsimustik loodi ADHD (Attention deficit hyperactivity disorder) ja sellega kaasuvate häirete ning teiste psühholoogilise häirete diagnoosimise ühe etapina. Testi kasutusvaldkondade hulka kuuluvad: esialgse idee saamine sellest, kas lapsel võib esineda mõni spetsiifiline ja diagnoositav neuropsühhiaatriline häire; lapse kognitiivse ja käitumusliku staatuse hindamine; sõeluuringu läbiviimise vahend. Konvergentse valiidsuse hindamisel võrreldi seoseid FTF testi ja PEP-R (Psychoeducational Profile Revised) testi vastavate allskaalade vahel. Lisaks uuriti FTF testi reliaablust (skaalade sisemine reliaablus ja vanemate kui hindajate vaheline reliaablus) ning tulemuste seost taustaandmetega. FTF testi adapteerimine on klinistide seisukohalt oluline, kuna annab nende käsutusse lapsevanema hinnangule toetuva küsimustiku, mis võimaldab hinnata lapse arengut ja arenguraskusi mitmetest aspektidest lähtuvalt. 5-15 testis uuritavateks valdkondadeks on motoorsed oskused, tegevuse planeerimise ja täideviimisega seotud funktsioonid , taju, mälu, keelekasutus, õppimine, sotsiaalsed oskused ja emotsionaalsed ning käitumuslikud probleemid. Katsetulemustes avaldus, et FTF ja PEP-R vastavate skaalade vahel esinevad keskmised kuni tugevad statistiliselt olulised korrelatsioonid. Testi sisereliaabluse näitajad olid enamike skaalade puhul head kuni suurepärased. Üldist vanemate kui hindajate vahelist realiaablust võib pidada suhteliselt heaks. Üldiselt kinnitasid tulemused 5-15 testi valiidsust ja reliaablust kliinilises kontekstis.Item Self-evaluations of selected executive functions in two age group samples(Tartu Ülikool, 2012) Tkatšuk, Anna; Luuk, Aavo, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutThis study assesses the differences between self-evaluations of selected executive functions in two age group samples of both genders. Self-report measures of attention, control, self- esteem, anxiety, self- worth and action style were used to address this aims. This study confirmed that age significantly affects the scores of self-evaluations in almost all the fields of research. In addition, possible perspective of using current battery of measures in future studies is discussed.Item Põhikooli 2 ja 3 astme õpilaste enesekohaste hoiakute võrdlus Võru maakonna koolide näitel(Tartu Ülikool, 2012) Juurik, Kätlin; Täht, Karin, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutKäesoleva seminaritöö eesmärk oli uurida põhikooli õpilaste enesekohaste hoiakute erinevusi erinevates vanuseastmetes – üldist enesehinnangut, akadeemilist enesehinnangut, üldist enesetõhusust, akadeemilist enesetõhusust ning huvi ja motivatsiooni. Samuti uurisin hoiakute seost keskmise koolihindega. Valimisse kuulus 71 õpilast, 5-st erinevast Võru maakonna koolist, andmed koguti 12-13 ja 15-16 aastaste õpilaste seast. Õpilased täitsid enesekohaste hoiakute küsimustiku elektrooniliselt e Formularis. Tulemused näitasid, et keskmisel hindel on kõigi eelpool mainitud hoiakutega positiivne korrelatsioon. Kõrgeimad statistiliselt olulised korrelatsioonid keskmisel hindel olid huvide ja motivatsiooni (r = 0,718, p < 0,01) ning akadeemilise enesetõhususe (r = 0,631, p < 0,01) skaalaga. 12-13 aastaste ja 15-16 aastaste õpilaste enesekohaste hoiakute ning huvi ja motivatsiooni skaalade keskmiste skooride vahel ilmnes statistiliselt oluline erinevus akadeemilise enesetõhususe (p =0,029) ning huvi ja motivatsiooni (p = 0,028) skaalal.Item Raamistuse efekt ja tuumajaama problemaatika: kognitiivsete ülesannete analüüsi meetod(Tartu Ülikool, 2012) Mets, Mihkel; Luuk, Aavo, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutKäesolevl uurimusel on kolm eesmärki: a) Uurida, kas positiivselt või negatiivselt raamistatud sissejuhatav tekst mõjutab, mis aspekte katseisikud oluliseks peavad Eestisse tuumajaama rajamise küsimuses b) Kas probleemi sissejuhatav tekst mõjutab katsesikute eelistusi Eestisse tuumajaama rajamise küsimuses. c) analüüsida tulemusi ja otsustusstrateegiaid mis tulemusteni viisid. Selle uurimiseks viisin läbi eksperimendi, mille käigus eesti rahvusest mees- ja naissoost katseisikud (N= 41) vanuses 17-35 (Mean= 22,0, SD= 3,4) lugesid positiivselt ja negatiivselt raamistatud sissejuhatavat tekstilõiku. Seejärel intervjueeriti katseisikuid kognitiivsete ülesannete analüüsi meetodil põhineva intervjueerimistehnikaga. Katseisikud nimetasid nende meelest tähtsaid aspekte Eestisse tuumajaama rajamise küsimuses. Lõpuks otsustasid katseisikud, kas nad on Eestisse tuumajaama rajamise poolt või vastu. Tulemused näitavad, et positiivselt või negatiivselt raamistatud tekstilõigu lugemine ei muuda katseiskute poolt välja toodavaid aspekte ja sissejuhatava teksti raamistus mõjutab meeste ja naiste eelistusi erinevalt.Item Hirmu seos seisundi- ja püsiärevusega teismelistel ja noortel(Tartu Ülikool, 2012) Puusemp, Helen; Akkermann, Kirsti, juhendaja; Tulviste, Tiia, juhendaja; Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskond; Tartu Ülikool. Psühholoogia instituutKäesoleva uurimuse eesmärgiks oli uurida hirmu seost seisundi- ja püsiärevusega teismelistel ja noortel, kasutades Eesti laste Isiksuse-, Käitumise- ja Terviseuuringu raames kogutud andmeid. Uurimuses osales 993 Tartus või Tartu ümbruses elavat 16-31 aasta vanust teismelist ja noort (M=21,6, SD=3,5), kes täitsid hirmuskaala ja seisundi- ja püsiärevuse skaalad (STAI; Spielberger jt, 1983). Tulemused näitavad, et nii koguhirmu kui ka üksikute hirmuväidete skoorid on statistiliselt oluliselt seotud nii seisundi- kui ka püsiärevusega. Mõlema kohordi naistel olid nii hirmu kui ka ärevuse näitajad kõrgemad kui sama vanusegrupi meestel. Vanuse kasvades hirmud ja ärevus pigem vähenevad, kuigi statistiliselt olulist erinevust noorema ja vanema kohordi hirmu ja ärevuse suurustes ei olnud.